44 M. ELPSTRAND. BOTANISKA UTFLYGTEU. 



nedtill temligen långt hvithårig, längst upptill med + långt 

 hvitspetsade hår och ofta några glandelhår med briingula 

 knappar. JRotbladeu, af hvilka de yttre vid blomningen van- 

 ligen vissnade, äro ofta talrika, 4 — 8 eller flera, på undre sidan 

 blåaktigt gröna, kort — medellångt skaftade, med tätt mjuk- 

 och långhåriga skaft, de yttre rundadt elliptiska — ovala, med 

 rundad eller något tvär bas, de inre bredt lancettlika — lan- 

 cettlika, alla + c/roft tandade, med nästan rätt utåt rigtade, 

 spetsiga tänder, å båda sidor och i kanten med spridda mikro- 

 glandler, de yttre i kanten gleshåriga eller nästan glatta, de 

 inre åtminstone på undre sidan och i kanten + långt och 

 mjukt hvithåriga, på undre sidan äfven + stjernhåriga. Stjelk- 

 hladen oftast två (af hvilka det öfre mycket litet), undertill 

 håriga och stjernludna — stjernhåriga. Blomställningen är enkel 

 och 2 — 4-hlomstrig eller stundom något grenig och flerblomstrig, 

 qvastlik, med uppstående eller något utstående, raka eller 

 nästan raka, temligen korta — något utdragna, medelgrofva 

 eller stundom något grofva, stjernludna, gulknappigt glandel- 

 håriga och glest hvitspetshåriga korgskaft. Hålkarne temligen 

 stora, de af I ord. omkring 14 mm. höga, mörkt gröna, med 

 rundad eller rundadt kägelformig bas, klädda med + talrika 

 hår, som åtminstone hos I ordningens hålkar äro ± långt 

 hvitspetsade, med talrika mikroglaiidler och, åtminstone hos II 

 ordningens hålkar, med medelstora gul- eller brungulknappiga 

 glandelhår, utan stjernhår (eller möjligen med spår af sådana 

 i de yttersta fjällens kanter). Hålkfjällen äro medelbreda, en 

 del eller de flesta yttre och mellanfjäll trubbiga, en del något 

 spetsiga, flera inre oftast smalspetsade. Hos de af mig in- 

 samlade ex. äro blommorna något rödaktigt gula, håriga, med 

 starkt cilierade tänder. Stiften af samma färg som ligulae 

 eller obetydligt mörkare. Hos flertalet af de ex., jag sett från 

 andra håll, äro krontänderna temligen sparsamt cilierade. 



Ottsjöns södra strand (nära vadstället), i sandig jord, bland 

 buskar. Jag har för öfrigt sett säkra ex. från Handöl (S. Alm- 

 QUiST 1868), Lagön i Ånn (C. J. Johansson 1885), Klocka 

 (Almquist 1873), Enafors (Adlerz 1882) och Storlien (Alm- 

 QUiST 1868) i sydvestra Jemtland. Ar äfven tagen i Herje- 

 dalen, Ofre Ljusnestöten (S. T. Söderlund 1866) samt i Ri- 

 dalen i angränsande del af Norge. Förekommer oftast i barr- 

 skogsregionen i fjellens närhet. — En troligen hithörande form, 

 med nästan bladlös stjelk, är tagen vid Vallbo (C. J. Johans- 



