50 M. ELFSTRAND. BOTANISKA UTFLYGTEU. 



skrifnino-, som är lemnad i förstnämnda arbete (utgifvet 1803). 

 Der står t. ex.: Folia radicalia . . . ovato-oblonga» . . . »Folia 

 caulina tantnra ad divisionem caulis» . . . »Caulis adscendens» . . . 

 Och att döma af den bifogade fignren (op, cit., tab. 10) afses 

 tydligen en form, som visserligen efter all sannolikhet är nära 

 släo-t med, men ej kan vara identisk med min curvatum. Den 

 1. c. afbildade formen har nämligen alla rotbladsbaserna mer 

 eller mindre vigglika, ej tvära, och både hålkar och hålkfjäll 

 relativt smala, frånsedt andra smärre differenser. Men för 

 öfrigt synes den hafva ganska mycket gemensamt med curvatum. 

 Så t. ex. har den temligen långt skaftade, breda, trubbiga, på 

 imdre sidan blygråaktigt gröna blad, något böjd stjelk, nästan 

 svarta hålkar på grofva, utstående skaft, temligen stora calathi- 

 dier. Af det anförda synes mig framgå, att man ej kan iden- 

 tifiera den i Jemtlands och Herjedalens fjelltrakter förekom- 

 mande nigrescens-ioTm, som jag ofvan beskrifvit under namnet 

 curvatum, med den äkta //. nigrescens Willd., men väl be- 

 trakta den som underart af den samma. Att för resten min 

 curvatum icke kan vara identisk med Lindebergs H. nigrescens 

 a gemdnum i Blytts och Hartmans floror, framgår tydligt så- 

 väl af beskrifningarne i dessa arbeten (t. ex. »yttre rotblad . . . 

 med vigglik nedlöpande bas». »Blomhålk och skaft föga glan- 

 delhåriga»), som af den figur (2731) i Flora Danica, som Linde- 

 berg vid sin beskrifning citerar (å denna figur äro rotbladen 

 ovala — lancettlikt ovala, + spetsiga, alla med ± nedlöpande 

 bas, blomhålkarne temligen små o. s. v.). 



Med den uppfattning och begränsning af arterna, som jag 

 i denna framställning försöker att så konseqvent som möjligt 

 genomföra, torde knappast någon annan af de här beskrifna 

 eller närmare omnämnda formerna kunna subsumeras under 

 den egentliga Hieracium nigrescens Willd. Att uppfatta alla 

 till denna grupp hörande, delvis vidt skilda former (t. ex. 

 H. comnmtatum Lbg, H. stenodon, H. ohnubilum Norrl.) så- 

 som en enda art (med namnet nigrescens) kan jag lika litet 

 Oföra som t. ex. i fråga om Hieracia dovrensia om också här 

 arterna äro sämre begränsade än inom nyssnämnda grupp. 



Hieracium melainon n. 



Stjelken 2,5 — 4 dm. hög, medelgrof eller hos smärre indi- 

 vider spenslig, enkel eller grenig, 1 — 2-bladig, ofta rödfläckig, 



