BIHANG TILL K. SV. VET. AKAD. HANDL. BAND 16. AFD. III. N:0 7. 57 



n:o 98 (från Tyvold i Norge), väl skild från den samma genom 

 tätare stjernhårig stjelk, bredare, mörkare och mindre stjern- 

 håriga hålkfjäll, ofta ljusare blad v. s. v. Hör till de former, 

 som sammanbinda Hieracia nigrescentia med H. pellucidum. 



*leptomorphum n. 



Stjelken 3 — 5 dm. hög, mycket spenslig, åtminstone nedtill 

 med sparsamma, fina, + långa hår, stjernhårig, upptill med 

 medellånga, svarta glandelhår, vanligen med ett mer eller min- 

 dre utveckladt blad. Bladen äro tunna, gröna, på nedre sidan 

 med någon dragning i blågrått, i kanten, särdeles vid basen, 

 mer eller mindre tandade, med hvassa, utåt eller något framåt 

 rigtade tänder — nästan helbräddade. Några yttre rotblad äro 

 vid blomningen vanligen vissnade, 2 — 4 inre qvarsitta. Dessa 

 äro bredt ovala — äggrundt lancettlika (det innersta), trubbiga 

 eller det innersta något spetsigt, med rundad eller nästan tvär 

 — bredt vigglik och föga nedlöpande bas, långt och smalt 

 skaf tade, med långt mjukhåriga skaft, å båda sidor glest kort- 

 håriga — nästan glatta. Stjelkbladet, som antingen sitter långt 

 ned på stjelken och då är väl utveckladt och långt skaftadt 

 eller längre upp, vid eller ofvan stjelkens midt, och då litet, 

 med kort skaft, är äggrundt lancettlikt och spetsigt, särdeles 

 på undre sidan hårigt och + stjernhårigt, åtminstone efter 

 medelnerven: någon oåno är det alldeles rudimentärt. Blom- 

 ställningen enkel, 2 — 4-blomstrig, med utdragna och temligen 

 smala, utstående eller nästan utspärrade och böjda korgskaft, 

 hvilka äro mer eller mindre tätt glandelhåriga, stjernhåriga — 

 stjernludna, utan eller med något enstaka gråspetsadt hår. 

 Hålkarne äro smala, höga, 11 — 13 mm., med nindadt kägel- 

 formiw bas, rikligen klädda med medellånga — långa och tem- 

 ligen grofva, mörka glandelhår, med glesa stjernhår, åtminstone 

 i de yttre :Qällens kanter, utan eller med enstaka, mycket kort 

 gråspetsade hår. Hålkfjällen glest tegellagda, utdragna och 

 smala, Jiertalet spetsiga, några yttre och mellanfjäll något trub- 

 biga, en del inre sylspetsade, alla mörkgröna — svartgröna, de 

 inre med breda, ljusgröna, tunna och genomlysande kanter. 

 Ligulae gula med svag dragning i rödt, kantligulae med glatta 

 eller nästan glatta tänder. Stiften äro rostbruna. 



Nordsjöberget (granskog). Afven tagen i Helgel. Rånen, 

 Lygtö af Blytt & Arnell 1870 (kallad H. nigrescens W). — 



