58 M. ELFSTRAND. BOTANISKA UTFLYGTER. 



En närstående, nu/rescens-artad form är tagen i Storelvedalen 

 i Södra Throndhjems amt af S. Almquist. 



Varierar, såsom af beskrifningen synes, bland annat till 

 bladkantens beskaffenhet. De från en mera solöppen lokal 

 insamlade exemplaren liafva smärre, mindre tunna, något vio- 

 lett anlupna och nästan helbräddade blad. Påminner i anse- 

 ende till storlek, bladens form och antal om Hieraciwn 

 integrifolium Lange i Feies' Hier. Europ. exs. n:o 85 (från 

 Jutland), skild från den samma genom de höga, smala 

 hålkarne, med spetsiga, föga stjernhåriga fjäll m. m. Närmar 

 sig något H. silv. 2)raete)ierii7n Almqu. in herb. {— H. pelluci- 

 dum v. 3 i Almquist, Studier öfver slägtet Hieracium), har 

 bredare och längre skaftade blad o. s. v. 



*sparsidentiforine n. 



Stjelken medelgrof, 4 — 7 dm. hög, 1 — 2-bladig, enkel eller 

 upptill vanligen förgrenad i smala, bladlösa, utstående eller 

 nästan utspärrade, upphöjda grenar, klädd med stjernhår, samt 

 spridda, knapt medelstora, svarta glandelhår och nedtill med 

 korta, mycket glesa hvita hår. Bladen skaftade, mycket glest 

 håriga, (stjelkbladen med stjernhår åtminstone på nedre sidans 

 medelnerv), i kanten, särdeles vid basen, glest och + groft 

 tandade, med nästan rätt utstående tänder; hos de yttre rot- 

 bladen äro tänderna breda och trubbiga — något spetsiga, hos 

 de öfriga hvassa och, isynnerhet vid basen, smala. De yttre 

 rotbladen äro + bredt elliptiska eller ovala med något rundad 

 eller tvär bas, det innersta bredt lancettlikt, med basen ned- 

 löpande på det temligen långt mjukhåriga skaftet. Stjelkbladen 

 bredt — smalt lancettlika; finnes endast ett, sitter det vanligen 

 nedom stjelkens midt. Blomställningen sammansatt, qvastlik, 

 .fler — mångblomstrig , temligen tät, med utstående eller nästan 

 utspärrade, upphöjda, + utdragna och temligen smala grenar 

 och korgskaft, hvilka äro tätt stjernhåriga, svart, medellångt 

 och mycket tätt glandelhåriga, utan eller med något enstaka 

 kort gråspetsadt hår. Blomhålkarne temWgen små, smala, 10,5 — 

 12 mm. höga, med rundad eller hos yngre korgar nästan kägel- 

 formig bas. Hålkfjällen glest tegeilagda, temligen smala och 

 jemnhreda, de flesta med trubbig, cilierad sj^ets, ett eller annat 

 inre sylspetsadt; svartgröna, de inre oftast med + bred, ljus, 

 stundom genomlysande kant; mycket tätt, svart och medel- 



] 



