BIHANG TILL K. SV, VET.-AKAD. HANDL. BAND 16. AFD. III. N:0 7. 59 



långt — långt glandelhåriga, och i kanterna + stjernliåriga. Kant- 

 blommornas tänder glatta. Stiften något mörka. 



Fångvålen, granregionen. 



Kommer nära H. silv. *sparsidens Dahlst. in herb. (från 

 Fagerhult och Tenhult i Småland), skild från den samma 

 hufvudsakligen genom giandelhårig stjelk, mycket tätt glandel- 

 håriga korgskaft, bredare, trubbigare och mera stjernhåriga 

 hålkfjäll samt något mera utspärrade och böjda korgskaft och 

 inflorescensgrenar. 



Hieracium stenolepis Lindeb. 



*stenolepis Lindeb. v. micranthum n. H. incisum TIoppe 

 i Herb. norm. fasc. XIII n:o 21. H. subcaesium Fr. Epicr. p. p. 



Afviker från H. stenolepis Lbg ex. 129 genom följande: 



Stjelken lägre, enkel; rotbladen smärre, kortare; korgskaf- 

 ten mera uppräta, hålkarne små och mörka, 1 — 9 mm. höga 

 (hos hufvudformcn 10 — 11), med sparsainmare beklädnad af 

 glandelhår och svartfotade hår, men stjernhåriga ungefär som 

 hos hufvudformcn. Hålkfjällen äro små, mindre utdragna, 

 mörkgröna, med mörkare, ofta brun violetta, nakna och glatta 

 eller nästan glatta spetsar, de inre fjällen med föga blekare 

 kanter. Stiften äro någ-ot mörkare än ligulae. 



Fångvålen, på fast jord i klippspringor på fjellets södra 

 sluttning, björkregionen, temligeu sparsam. 



Den Hieracium, som är utdelad af Fries i Herbarium nor- 

 male fasc. XHI n:o 21 (åtminstone Riksmuseets ex.) under 

 namnet H. incisum HoPPE, är nästan fullkomligt identisk med 

 min ofvan beskrifna form från Fångvålen. Den har ej fullt 

 så glatta och mörka fjällspetsar. Jag kan derföre ej tveka att 

 identifiera dem. Och då Fries i Epicrisis generis Hier. tydligen 

 endast gifver ett nytt namn, subcaesium, åt den form, som han 

 förut beskrifvit i Symbolae under namnet Hieracium incisum 

 HoppE och dervid citerat just det ofvan nämnda numret i Herb. 

 normale, måste följaktligen ofvan beskrifna form vara = H. 

 subcaesium Fr., åtminstone pro parte. Enligt Almquist m. fl. har 

 Fries med namnet subcaesium betecknat fiera med hvarandra 

 nära beslägtade former. — De omtalade ex. i Herb. norm. äro 

 tagna af Prof. Blytt vid Kristiania. Från andra håll har jag 



