74 M. ELFSTRAND. BOTANISKA UTFLYGTER. 



från Storlien och Äreskutan, Totthummeln (Almquist och 

 Kempe 1868 \ C. Indebetou 1883). 



Exemplaren från Guldalen och Äreskutan hafva något 

 läncfre och proportionsvis smalare öfre stjälkblad än min i Stue- 

 dalen tagna form. Varierar äfven något till hålkfjällens bredd, 

 stjernhårbeklädnadens täthet, glandelhårens längd och med ± ci- 

 lierade krontänder. Lätt igenkänlig på sin spensliga, oftast 

 något flexuösa stjelk, med ofta breda blad, sina mörka hålkar, 

 med temligen tvär bas och riklig beklädnad, m. m. 



Af de H. dovrensia, som jag påträffade, är Hieracium in- 

 dutiim den, som kommer närmast den genuina H. dovrense Fr. 

 (Se Fries, Symbolae ad historiam Hieraciorum. Upsala 1848. 

 Herbar. normale, fasc. XI, N:o 12). Men den synes vara väl 

 skild från den samma bland annat genom något mindre hålkar, 

 mycket tätare och längre hår å korgskaften och hålkarne samt 

 genom de senares temligen långa glandelhär och ofta rikliga 

 stjernhår. 



Hieracium mutilatum Almqu. 



*inutilatura Almqu. i Dahlstedts Hieracia exs., fasc. III, 

 N:o 76. H. obtiisnm Almqu. in herb. H. cartilaginerim Fr.? 

 p. p. i Almquists reseberättelse 1869 (Jemför //. ampUfolium). 



Vallista och Äreskutan, på gräsbeväxt mark i öfre delen 

 af granregionen, mot söder. 



Utmärkande för denna (och delvis äfven för följande) form 

 äro: den fullständigt eller nästan glatta stjelken, de ofta jem- 

 förelsevis talrika, på undre sidan ti/dligt stjernhåriga, i kanten 

 tätt korthå.riga och glest naggtandade stjelkbladen, de stjernludna 

 korgskaften med enstaka glandelhår och vanligen något enstaka 

 svartfotadt hår, de mycket mörka, svartaktiga, + tvärbasiga och 

 knapt medelstora hålkarne med beklädnad oftast hiifvudsak- 

 ligen af stjernhår, med sparsamma svartfotade hår och små 

 glandelhår, de temligen smala, mycket trubbiga hålkfjällen. Stif- 

 ten äro mörka. Hålkarne bära stundom något talrikare svart- 

 fotade hår. Ett eller annat af de inre fjällen är stundom något 

 spetsigt. Stjelken varierar fotshög — meterhög eller högre! 

 Jemför för öfrigt följande närbeslägtade form. 



' Enligt meddelande af Lektor Almquist är det denna form, som 

 han i sin reseberättelse 1869 af ser med H. dovrense (hufvudf.). Den lär 

 öfverallt, der den uppträder, finnas endast i mycket sparsam mängd. 



