BIHAi\(i TILl, K. SV. VKT.-AKAl). IIANDL. BAXl) IB. AKD. III. NM) 7. 83 



oni fjellets liufvudmassti (kaminen), tillsammans med ISilene 

 acaulis, CerastiiDn alpinum, TJri/as, Astraaalus alpinus, m. fl. 



1 sällskap med ofvan omtalade Erigevon-iorva uppträdde 

 äfven en form af Eaphrasia ojficinalis, som nog mycket afvek 

 från de former af denna art, som jag förut sett. Stjelken är 

 lågväxt, medelgrof, enkel eller stundom med ett par grenar 

 från basen; med tättsittande, jemförelsevis stora och breda 

 blad. Den bär äfven nedtill blommor, hvilka äro kortskaftade, 

 oftast skiftevisa. Bladen hafva tcmligen spetsiga sågtänder 

 och bära i kanterna ytterst korta och glesa hår, men äro för 

 öfrigt (/lätta, något glänsande. Blomfodret med korta hår i 

 flikarnes kanter, cljes nästan glatt och glänsande (med svart- 

 bruna Häckar). Kronorna, hvilka hos de öfversta blommorna 

 qvarsitta, äro små. Kapseln har glesa, temligen långa hår. 



Betala intermedia, forma ad B. alpestrem. 



Tre å fyra fot hög buske med små, omkring 1'., cm. breda, 

 rundade blad, med trubbig eller rätvinklig spets och stundom 

 bredt, vigglik bas. Af hängefjällens flikar är mellanliiken något 

 längre och smalare än sidoflikarne. Frögömmena elliptiska — 

 omvändt äggrunda, ungefär af samma bredd som vingkanten. 

 Denne når märkbart öfver frögömmets spets. 



Ottfjellet, öfre delen af björkregionen. Några få buskar, i 

 närheten af B. odorata och nana. 



Säkerligen utgöra B. intermedia och alpestris endast tvenne 

 former af en och samma hybrid, Betiila odorata X nana, som 

 stundom mera närmar sig odorata {B. intermediär), stundom 

 mera nana {»B. alpestris»). Jemför Blytt, Norges Flora, p. 404. 



SalLr la.nata X reticulata n. hybr. Salix Sadleri Syme? 



På \'ällistafjellet (i dalgången, på östligaste höjdens slutt- 

 ning mot SY, nedre delen af videregionen) påträffade jag en 

 enda liten buske af denna intressanta hybrid, i närheten af 

 stamarterna. 



Från de omedelbart under jordytan krypande hufvudgre- 

 narne iitgå smärre likaledes krypande eller något uppböjda, 

 korta och grofva, något knöliga grenar (af '/a — ^ •^"^- längd); 

 dessa bära små och fina (2 — 8 cm. långa), gulgröna, småludna 

 årsqvistar med småhåriga eller småludna knoppar och 3 — 5 



