84 M. ELFSTKANU. BOTANISKA IJTFLYGTER. 



tydligt skaftade blad. Bladen äro på öfre sidan temligen mörkt 

 gröna (med någon dragning i gult, åtminstone i torkadt till- 

 stånd), fint prickade, något ojemna af de lindrigt insänkta ner- 

 verne; på undre sidan ljusare, gråaktigt eller gulaktigt gröna, 

 med oulaktiga, starkt upphöjda nerver (medelnerven, samt ner- 

 verna af 2:dra, 3:dje och 4:de ordningen), som slutligen för- 

 grena sig i ett linmaskigt ådernät, väl markeradt genom sin 

 mörkare färg; mellanrummen mellan maskorna äro grågröna eller 

 oulaktiot oröna. Till formen äro bladen rundade — bredt ovala, 

 rundtrubbigga — kortspetsade, med rundad eller ett och annat 

 med nästan hjertlik bas, de flesta äro 2-3 cm. långa; alla 

 tjocka ocli styfva, småludna — nästan glatta, helbräddade eller 

 ett och annat blad med någon liten, nästan omärklig tand när- 

 mare basen; kanterna något nedvikna— nästan platta. Blad- 

 skaften och medelnerven på öfre sidan ofta rödaktiga. Har 

 mer eller mindre utvecklade, ovalt halfmånforraiga — nästan 

 lijertlika stipler. Saknade hängen. 



Enligt meddelande i Trausactions of the Botanical Society 

 of Edinburgh, vol. XII (187(3), p. 208, påträffades i de skotska 

 högländerna 1874 af Mr. fJoHN Sadler en liten SalLv-form, som 

 af Dr. BoswELL Syme beskrefs såsom ny art och erhöll namnet 

 Salui; Sadleri^. Den hittades på torfbetäckta klippor öster om 

 Loch Chander (Loch Ceann-Mör), nära öfre ändan af Glen Cal- 

 leter, Aberdeenshire, vid omkring 2700 fots höjd ö. h. Endast 

 2 individer påträffades, båda honstånd. Att döma af beskrifningen 

 synes mig äfven denna form möjligen kunna tydas såsom en 

 hybrid af Salix lanata och reticulata och således kanske vara 

 samma sak, som den form jag hittade på \ ällista. Den af- 

 viker något från den af mig påträffade formen, men afvikcl- 

 s(!rna äro, synes mig, icke större, än att båda formerna, den skotska 

 och den jemtländska, möjligtvis kunna förklaras såsom varande 

 hybriden S. lanata X reticulata'-. \'igtigaste skilnaden torde 

 vara, att den skotska har mycket kort skaftade blad samt saknar 

 stipler, hvilka finnas hos den jag hittade. (S. lanata har, som 

 bekant, utvecklade stipler, men ej reticulata, åtminstone ej de 

 exemplar jag undersökt). — ■ Hos den skotska formen sitta 

 hängena, såsom det synes, i grenspetsarne, på temligen korta, 



' Beskrifning på deuna form, som utan tvifvel måste antagas vara 

 en hybrid, tinnes äfven intagen i Botaniska Notiser 1875. 



' Den skotska kunde väl kanske också vara iS'. lanata X herbacea, 

 en liten rar hybrid, som hittats på ett par ställen i Jemtland. på Tron- 

 fjellet i Norge samt på ett .ställe på Grönland. 



