4 AURIVILLIUS, HAFSEVERTEBRATER. 
kunna säga, att faunan företer olika sammansättning 1 deras 
yttre, af den varma hafsströmmen omedelbart påverkade delar 
mot i deras inre områden, isynnerhet der dessa genom det 
omgifvande landets bildning, t. ex. utskjutande landtungor, äro 
bestämdare begränsade från den öfriga fjorden och då tillika 
vattentemperaturen nedsättes genom de ofta betydliga tillflöden 
de upptaga från de omgifvande fjellen. Det djurlif som ut- 
märker dylika instängda fjordbäcken på den af golfströmmen 
berörda delen af Norges nordkust har med högst få undantag 
visat sig ega rent arktiskt ursprung och sålunda vara en qvar- 
lefva af den fauna som i nutiden vid norska kusten återfinnes 
endast öster om Nordkap. Sjelfva kustfaunan samt den som 
träffas i fjordarnes yttre för hafvet öppna delar är deremot 
mer eller mindre uppblandad med söderifrån invandrade boreala 
element. 
Under sådana förhållanden fans för mig en möjlighet att 
utan den tidspillan som ett förflyttande från en till en annan 
trakt af kusten skulle förorsakat vinna det nämnda dubbla 
syftet med mina arbeten. Jag hade härvid att välja mellan 
åtminstone tre betydliga fjordar inom Tromsö Amt och Vest- 
finmarken, som borde erbjuda vigtiga fördelar i nämnda hän- 
seende, nämligen Lyngen-, Kvenangen- och Alten-fjord. Den 
som genom sin egendomliga bildning syntes mig mest värd att 
uppmärksammas och genom sitt läge i öfrigt visade sig synner- 
ligen lämplig för undersökningar af denna art, var Kvenangen, 
belägen midt emellan de båda andra, 1 nordligaste delen af 
Tromsö amt på gränsen mot Vestfinmarken. Jag beslöt så- 
lunda att här taga min vistelseort under större delen af den 
till resan anslagna tiden för att inom fjordens skilda delar 
anställa jemförande undersökningar öfver hafsfaunan, i afsigt 
att utröna om äfven här samma lagar gälde för densammas 
utbredning som inom andra områden af liknande bildning. !) 
Det som genom de anstälda arbetena kom i dagen borde der- 
jemte gifva anledning till iakttagelser öfver en del sällsyntare 
djurformer; och hvad sålunda inom olika grupper, men hufvud- 
sakligen Krustaceernas blifvit föremål för närmare undersök- 
ningar vill jag här i sammandrag återgifva. Innan jag öfvergår 
till denna redogörelse och för att undvika omsägningar i denna, 
!) En grund för detta antagande hade jag dessutom i SPARRE-SCHNEIDERS 
hufvudsakligen i fjordens innersta del under år 1881 gjorda undersök- 
ningar, 
