6 AURIVILLIUS, HAFSEVERTEBRATER. 
andra mötande låga landtungor, af hvilka de båda yttre af- 
söndra den yttre fjorden från en större vattenbassin af vid 
pass 1 mils längd och !/, mils bredd, som jag här för kort- 
hetens skull kallar mellersta Kvxnangen !?), och de båda inre 
på liknande sätt skilja den senare från fjordens innersta del, 
en mindre bassin som jag här vill kalla inre Kvenangen.?) 
Vattenförbindelsen på förra stället åstadkommes genom ett 
smalt sund, den s. k. Storströmmen, vid pass 5 famnar djup 
under lägsta vattenståndet, der vexlingen af ebb och flod orsaka 
en ytterligt häftig strömsättning, mot hvilken både segel- och 
ångkraft förgäfves arbeta, när den når sin höjdpunkt. På 
senare stället eller mellan de båda bassinerna bildas likaledes 
en strömfåra, smalare och längre än den förra, men på grund 
af afståndet från öppna hafvet samt inre bassinens ringare 
storlek äro vattnets höjdförändringar här mindre skarpt utpräg- 
lade. Denna ström, Lilleströmmen, har ett djup af endast 41/, 
famnar. 
Beträffande djupförhållandena och bottnens beskaffenhet i 
nu nämnda trenne hufvuddelar af den egentliga Kvxenangen 
vill jag af hänsyn till den betydelse de ega för djurlifvets upp- 
trädande och utveckling lemna en allmän öfversigt af desamma, 
för såvidt jag under mina arbeten eller genom upplysningar 
af vid fjorden bosatta personer erhöll kännedom derom. 
I jemförelse med de yttre delarne af fjorden har den inre 
Kvzenangen anmärkningsvärdt grundt vatten, nämligen i den 
åt vester inskjutande viken Sörfjord på sin höjd 15 famnar 
och i hufvuddelen Nordbotn 35 famnar. Hvad den förra angår 
måste ett sådant förhållande förefalla så mycket egendomligare 
som de branta af höga fjell på 3 sidor omgifna stränderna 
häntyda på vida större djup än det verkliga. Måhända beror 
hafsbottnens nutida läge och beskaffenhet emellertid i ej ringa 
mån på de större och mindre fjellfloder som nedflyta i detta 
!) Ehuru, såvidt jag kunde utröna, något gemensamt namn, norskt eller 
finskt (lapskt), för hela detta vattenområde mellan de båda ström- 
marne saknades, namngåfvos deremot olika delar deraf, såsom Navit- 
fjorden eller sydvestra delen, uppkallad efter den för sina natur- 
sköna stränder beryktade Navitelfven. som här utmynnar efter 3 mils 
lopp genom en dalgång af samma namn emellan Arris- och Gaisa- 
fjellen i N. och V. samt fjellsträckningen Farpaltjokka (med Slira- 
fjell) i Ö. SÖ. delen af mellersta Kv&enangen kallades Kjeikanbugt 
efter den derstädes belägna handelsplatsen Kjeikan o. s. Vv. 
Af den norska befolkningen kallad dels Nordbotn, dels Sörfjorden; den 
sednare betecknande en från den förras SV. sida i vestlig riktning 
ingående vik. 
2 
— 
