2 AURIVILLIUS, HAFSEVERTEBRATER. 
Caberea Ellisti ELMNG. 
Escharella palmata SaArRs och Flustre voro jemförelsevis 
fåtaliga. 
B. Annulata. 
Af fritt lefvande erhölls ett i jemförelse med andra djur- 
klasser ringa antal former; bland de sedentära må nämnas: 
Onuphis conchilega SARS. 
Karakteristisk för den sandblandade leran på större djup 
(30—100 famnar) i yttre Kvenangen. Om de djur som före- 
komma i underordnad mängd på samma lokaler har ofvan 
nämnts, sid. 13. 
Pectinaria sp. 
Träffades nästan uteslutande i Nordbotn (inre fjorden) 
der den tillhörde Ctenodiscusformationen (se ofvan). 
Coelenterata. 
Bland djur betecknande för ytfaunan i dessa vatten har 
redan nämnts en Ctenophor, Bolina sp., som vid hafsvindar 
uppträdde i stor mängd kring öarne i yttre fjorden tillsam- 
mans med den fåtaligare Aurelian. 
Af Anthozoa anträffades följande former: 
Bolocera Tuedice JOHNST. 
Endast 2 ex. upptogos i yttre fjorden fästade på stenar 
på 20—40 famnars djup. 
Tealia crassicornis MULL. 
Var den allmännaste Aktinian i Kvxnangen och erhölls 
äfven i Jökulfjorden, såväl i dess inre del på 30—40 famnars 
djup som i dess mynning i Arcaformationen under 100 famnars 
vatten. Förekom oftast fästad på lefvande eller döda snäck- 
och musselskal. 
Sagartia cocecinea MULL. 
Vid Baddern och Garbluluokta (yttre fjorden) upptogos 
från 20—50 famnars djup, skal- och stenbotten, 8—10 individ. 
Actinoloba dianthus ELLis. 
Endast 1 ex. erhölls från 15—30 famnars djup och sten- 
botten i yttre fjorden. 
Zoanthus couchiz JOHNST. 
Den form som jag upptager under detta namn öfverens- 
stämmer med beskrifningen af Z. couchii JoHNSsT. utom i af- 
seende på mynningsflikarne (-tänderna), hvilka äro 16—17 
