BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAD. HANDL. BAND 11. N:o 7. 13 
hindrade oss att lägga till och närmare studera bergarten. 
Endast i Rödgafvels grotta landade vi. Jag anser det nu 
fullt säkert, att vi der hade en breccia för oss. 
Enligt HISINGER ') skulle större delen af Ombergs vestra 
sida vara beklädd af ett konglomerat, hvilket ej blott skulle 
mellanlagra lerskiffern och sandstenen å den ena sidan och 
urberget å den andra, utan äfven sträcka sig söderut från 
Elfvarums udde ända till fram emot Ombergs södra ända. 
Något konglomerat mellan de sedimentära bergarterna och 
urberget finnes emellertid ej ens antydning till — här går 
ju dessutom en förkastningsspricka fram —, och ej ens af 
en brecceia har jag derstädes på af mig undersökta punkter 
sett: spår, Deremot är det all anledning att antaga, att 
HISINGERS uppgift, att en brottstyckebergart skulle bekläda — 
åtminstone delvis — Ombergs vestsida söderut från Elfvarums 
udde, är med verkliga förhållandet öfverensstämmande, ifall 
man nemligen utbyter det af FHisINGER begagnade uttrycket 
konglomerat mot breccia ”). Det är stundom svårt att afgöra 
om en bergart rättast bör betecknas såsom konglomerat eller 
breccia. Beteckningarne gripa in i hvarandra. Deraf antag- 
ligen HISINGERS uttryck konglomerat, så mycket mera som 
han ansåg bergarten sedimentär och såsom understa länken 
af skiffer-sandstensformationen på Ombergs vestsida. 
Den af mig vid Stocklycke båthamn funna breccian talar 
ytterligare för att en breccia skulle förekomma och åtmin- 
stone delvis bilda de branta väggarne, Dessa lodräta berg- 
väggar utgöra en fortsättning af Vestra Väggar, väggen af 
urberg ofvanom Mullskräerna samt Grytsbergen. De äro der- 
före äfven bildade genom samma förkastningsspricka, fast de 
sedimentära bergarterna här sjunkit djupare ned eller de 
partier, som möjligen en gång höjt sig öfver vattenytan, blifvit 
helt och hållet förstörda. Breccian torde derföre vara en 
friktionsbreccia motsvarande de otvetydiga friktionsbreccie- 
bildningar, jag påträffat vid Grenna, Vestanå och Husqvarna. 
BoHMAN redogör, såsom det tyckes efter egna iakttagelser, 
för förhållandena vid Rödgafvel, ehuru han synes ha lånat 
1) "Anteckningar, Häfte 6, sid. 81, Tafl. 9. 
?) HISINGERS beskrifning visar också, att han afser en breccia, ej ett 
konglomerat. »Den Conglomerat-lika bergarten, som närmast bekläder 
bergets granitartade hufvudmassa, är en fältspatrik, rödaktig, mång- 
klyftig bergart, som innesluter blocklika stycken». Anteckningar, 
Häfte 6, sid. 81. 
