36 HOLM, OM VETTERN OCH VISINGSÖFORMATIONEN. 
Åfven bifogar han en geognostisk karta öfver Omberg, samt 
en ideel profil tvärsöfver Omberg för att visa de fossilfria 
lagrens på vestra sidan uppresta läge och förhållande till 
Omberg sjelf och de fossilförande vågrätt liggande öfvergångs- 
lagren på den östra sidan. Ombergs »granitiska hufvudmassa» 
är yngre än skiffrarne, sandstenen och konglomeratet på ve- 
stra sidan vid Vettern. »Denna har blifvit genom vulkaniska 
krafter uppskjuten från jordens inre, då de på sjösidan lig-- 
gande lager blifvit medsläpade och derigenom fått en med 
bergväggen lika brådstupande ställning, hvilket på annat sätt 
icke med något sken af sannolikhet kan förklaras» !). Dere- 
mot är den äldre än Östgötaslättens öfvergångsbildningar, 
hvilka 1 nästan vågräta hvarf på norra och östra sidorna ut- 
breda sig vid Ombergs fot. »Dessa blefvo derefter depone- 
rade och har ej lidit någon rubbning i sitt primitiva läge, 
såsom anlagde på en jemnare och redan stelnad granityta>. 
»Detta märkvärdiga berg är således bland dem som hos oss 
företer de mest öfvertygande data för upphäfningsteoriens 
rigtighet» ?). På ett annat ställe deremot yttrar HISINGER 
om öfvergångslagren på landsidan vid Ombergs fot: »Att 
döma af likheten med andra arter, äro äfven dessa afsatta 
förr än Omberg uppsköt» ”). 
Breccian (>»konglomeratet»), som delvis bekläder de branta 
väggarne vid Omberg, beskrifves af HISINGER, ehuru han sy- 
nes angifva en för stor utbredning af densamma. >»Den 
konglomerat-lika bergarten, som närmast bekläder bergets 
granitartade hufvudmassa», är en fältspatsrik, rödaktig, mång- 
klyftig bergart, som innesluter blocklika stycken. De många 
klyftor och sprickor, hvarmed den är genomdragen, lättar 
arbetet för isen»..... DÅ 
Åfven Grennatraktens »Grauwacke-bildningar» äro enl. 
HISINGER »uppdrifne af granitmassor» ”). Förkastningsbreccian 
vid Grenna har redan HIsINGER iakttagit och beskrifvit, ehuru 
han ej förmådde rätt tyda denna bildning, hvilken han är 
böjd att anse såsom en eruptiv kontaktsbildning. »För att 
yttra en gissning öfver uppkomsten af detta lager, som nu 
!) Anteckn., Häfte 5, sid. 59—60. 
2) Anteckn., Häfte 6, sid. 83. 
3) Anteckn., Häfte 7, sid. 137. 
1) Anteckn., Häfte 6, sid. 81. 
5) Anteckn., Häfte 7, sid. 136. 
