6 FR. EICHSTÄDT, PYROXEN OCH AMFIBOLFÖRANDE BERGARTER. 
egendomligt förefaller det derför, att det lyckats statsgeologen 
D:r E. SvEDMARK att i gabbron från Rådmansön!) »på grund af 
optisk undersökning» ej allenast påvisa flera (ända till 4) olika 
plagioklasarter i samma prof, utan till och med att uppskatta 
den relativa mängden deraf i de olika bergarterna. För att 
visa, till hvilka märkliga resultat D:r SVEDMARK kommit, til- 
låter jag mig att återgifva några ställen ur hans härnedan 
citerade uppsats: »Plagioklasen (i biotitgabbron fr. Åkeröfjärden, 
sid. 99) visar sig under mikroskopet, på grund af sina optiska 
egenskaper, >) hufvudsakligen vara labrador med någon inbland- 
ning å ena sidan af oligoklas, å den andra sidan af bytownit. 
Endast undantagsvis påträffas några korn, som kunna upptagas 
som anortit.> »Fältspaten (i gabbron mellan Kyrksjön och Öster- 
marn, sid. 74) är som vanligt öfvervägande anortit. Ett mindre 
antal korn kunna efter deras optiska egenskaper bestämmas som 
bytownit och endast ett fåtal fältspatstycken öfverstiga i detta 
hänseende bytownitens gräns mot labradoren. Här, liksom 
eljest, är man 1 tillfälle att iakttaga, huru labradorkornen blifva 
allt mera talrika ju närmare intill kontakten mot gneisen eller 
dioriten som profvet är taget» o. s. v. på talrika ställen. Dessa 
resultat af den mikroskopiska undersökningen skulle i sanning 
vara både intressanta och vackra — om man kunde fullt tro 
på tillförlitligheten af Herr SVEDMARKS uppgifter. Detta faller 
sig dock något svårt, enär vetenskapen, såsom vi ofvan sett, 
ännu ej eger något medel att på optisk väg åstadkomma så- 
dana resultat. Antingen har Herr S. derför uppfunnit och an- 
vändt en hittils ej känd metod — i så fall skulle han säker- 
ligen göra vetenskapen en stor tjenst, om han ej behölle 
denna för sig sjelf utan offentligen meddelade densamma — 
eller också torde hans uppgifter bero på en utan tvifvel 
något egendomlig missuppfattning och användning af MICHEL 
LEvY's bestämningsmetoder. Det senare förefaller sannolikast 
och Herr SVEDMARKS uppgifter om plagioklasen i gabbron 
från Rådmansön skulle i så fall ej allenast vara värdelösa, 
utan rent af oriktiga och vilseledande. En dylik storartad vex- 
ling af olika plagioklasarter, der hvarje art skulle bilda sjelf- 
!) E. SVEDMARK: Gabbron på Rådmansö och angränsande trakter af 
Roslagen. Sveriges Geologiska Undersökning. Ser. C., N:o 78. Afven i 
Geolog. Fören. Förhandl. Band VII. Häft. 14 samt Band VIII. Häft. 
3 och 4. 
2) Kursiveringen är gjord af mig. 
