12 FR. EICHSTÄDT, PYROXEN OCH AMFIBOLFÖRANDE BERGARTER. 
lager helt och hållet och urberget täckes omedelbart af de 
lösa jordlagren. Dessa täcka dock berggrunden mer eller 
mindre fullständigt, så att de geognostiska undersökningarne 
genom dem i hög grad försvåras. Talrika hällar sticka 
visserligen på många ställen fram ur den lösa jordbetäck- 
ningen, men de äro dock i allmänhet föga blottade. Fram- 
förallt saknas djupare. i berglagren inskurna dalfören full- 
ständigt, så att större naturliga profiler genom berggrunden 
ingenstädes finnas tillgängliga. Afven genom konst blottade 
profiler äro sällsynta. Endast här och hvar längs jernvägs- 
linierna hafva. sprängningar i berggrunden blifvit verkställda. 
Söder om Ryningsnäs jernvägsstation finnes en dylik ganska 
betydande skärning genom massformig gabbro och söder om 
Gamleby en genom en likaledes massformig dioritartad berg- 
art. Flera andra större eller mindre skärningar genom andra 
bergarter finnas dessutom på skilda ställen. 
Efter denna korta allmänna karakteristik af det område, 
inom hvilket de undersökta grönstenarne uppträda, öfvergå 
vi till en närmare redogörelse för de vigtigare grönstensarterna 
efter det sid. 7 anförda skemat. 
I. Massformiga bergarter. 
1. Gabbrogruppen. 
Till gabbrogruppen hörande bergarter hafva som ofvan 
nämts en ganska allmän och vidsträckt utbredning inom det i 
fråga varande området. Innan jag öfvergår till den närmare 
beskrifningen af de vigtigare gabbrotyperna torde det likväl 
vara nödvändigt att förutskicka några allmänna anmärkningar, 
för att antyda, hvad som i det följande kommer att förstås 
under benämningen gabbro. Som bekant anses från gammalt 
kombinationen diallag-plagioklas som bestämmande för gabb- 
ron. Då det emellertid med skäl kan anses tvifvelaktigt, 
huruvida diallagen väsentligen skiljes från den med den- 
samma isomorfa vanliga augiten, hafva tvifvel uppstått, om 
gabbron är att anse som en sjelfständig bergart, eller om den 
endast utgör en modifierad diabas. Sistnämda åsigt hyl- 
las af RosEnsuscH bland andra. Såväl i sin »Mikroskopische 
Physiographie der massigen Gesteine» Stuttgart 1877 som i 
den senare offentliggjorda »Tabellarisehe Ubersicht der massi- 
