BINANG TILL Ko SVA VERSAKAD: HANDE. BAND fl. N:O 144: ” 17 
sådan mängd, att en breccielik bildning uppstår, att uppfatta på 
ungefär samma sätt. Liksom kvartsen i sjelfva bergartsväfna- 
den representerar det sist kristalliserade öfverskottet af kiselsyra, 
på samma sätt representera dessa gångar de återstående sura 
magmaresterna inom massivet. 
Efter dessa korta inledande ammärkningar om gabbron i 
allmänhet kunna vi öfvergå till den närmare beskrifningen af 
de vigtigare gabbrotyperna. Allt eftersom bronctit, primärt 
hornblende eller glimmer träda in i gabbron som väsentliga 
beståndsdelar vid sidan om monoklin pyroxen, kan man från 
den egentliga gabbron särskilja broncitgabbro, hornblendegabbro 
och glinumergabbro. Smaragdit eller uralitgabbro är deremot en 
omvandlingsprodukt af gabbron liksom prehnit,- eller epidothorn- 
blendestenen, hvilken representerar ett ännu längre skridet 
omvandlingsstadium. 
Vid denna indelning får det likväl ej lemnas ur sigte, 
jag betonar det än en gång, att de olika gabbroarterna endast 
äro afarter af samma bergart och att några bestämda gränser 
dem emellan ej finnas. De hafva nemligen utvecklat sig den 
ena ur den andra och kunna äfven vexla med hvarandra i 
samma förekomst. 
a) Gabbro. 
Olivinfri gabbro från Björkmossa, från Klefva grufva 
m. fl. st. I trakten omkring Björkmossa och Wirserum samt 
omkring Klefva mnickelgrufva i Alsheda socken, bladet Hvet- 
landa, bildar typisk olivinfri gabbro tvenne ganska betydande 
massiv. Det förstnämda af dessa båda massiv är säkerligen 
det största gabbromassivet inom hela området. Det har nem- 
ligen en längd af omkring 7 km och en bredd af 2,5—3 km. 
Klefvamassivet, 1 hvilket den fordom betydande men nu ned- 
lagda nickelgrufvan (malmen = nickelhaltig magnetkis samt 
kopparkis) blifvit anlagd, är deremot mindre. Den friska 
oförändrade bergarten är svartgrå eller nästan svart till färgen, 
har medelgroft, stundom nästan groft ory, samt består af följande 
beståndsdelar: plagioklas, dtallag, rombisk pyroxen, hornblende, 
glimmer, kvarts, apatit, magnetit jemte något titanjern och en- 
staka gnistor af svafvelkis. Strukturen är typisk »gabbro- 
struktur.» 
2 
