BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAD. HANDL. BAND 11. N:o 14. 25 
glimmerrika profven synas i allmänhet innehålla något mera 
kvarts än de, i hvilka glimmern är mera sällsynt. 
Kvartsen påträffas dock städse endast i ganska ringa mängd. 
Den bildar, som vanligt i dessa bergarter, alltid oregelbundna, 
i vinklar och vrår mellan de öfriga beståndsdelarne inklämda, 
optiskt enhetliga partier. Att kvartsen är den sist utbildade 
primära "beståndsdelen, framgår således af dess sätt att upp- 
träda. Sekundär kvarts har ej med säkerhet kunnat påvisas. 
Apatiten uppträder än som jemförelsevis stora rundade 
korn och än som långa hexagonala nålar. Dessa senare genom- 
stinga vanligen de öfriga beståndsdelarne, särskildt fältspaten, 
i alla riktningar, medan de större rundade apatitkornen der- 
emot mestadels ligga fria i bergarten. 
De opaka kornen bestå dels af magnetisk jernmalm och 
dels af titunjern. Äfven titanjernet är magnetiskt och kan 
derför lätt utdragas ur bergarten tillsammans med magnetiten 
medels en vanlig magnet. Att båda dessa mineral förefinnas, 
ådagalades genom att medels en magnet isolera ett parti af 
de opaka kornen och sedan behandla dessa med varm saltsyra. 
Största delen löstes redan efter några minuter fullständigt, 
men ett antal korn förblefvo absolut olösliga äfven efter 
längre tids digerering med nämda syra. De i saltsyra olösliga 
kornen sönderdelades genom smältning med surt svafvelsyradt 
kali och i smältan påvisades titansyra på vanligt sätt genom att 
medels kokning utfälla densamma ur mycket utspädd lösning. 
Pyrit finnes dessutom här och hvar insprängd 1 bergarten 
och igenkännes på sin speisgula färg i reflekteradt ljus. Att 
nickelhaltig magnetkis och kopparkis på sina ställen, såsom vid 
Klefva vid Wirserums kyrka o. s. v., uppträda så rikligt, att 
de brutits som nickel- och kopparmalmer (vid Klefva med 
stor framgång), har redan ofvan påpekats. Malmerna före- 
komma på dessa ställen dels fria i större massor och dels in- 
sprängda i gabbron i omedelbar närhet af malmstrecken, hvar- 
est bergarten likväl är nästan oigenkänlig. I öfrigt synas dessa 
malmer ej ingå 1 bergarten. 
Olivin saknas fullständigt i de allra flesta profven. Endast 
i det ofvannämda profvet från Blåsmålen hafva några friska 
olivinkorn påträffats. Några af de undersökta profven, särskildt 
ett från Hessalid m. fl. a., innehålla dessutom omvandlings- 
produkter, som troligen härröra från olivin. I alla de öfriga 
