” BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAD. HANDL. BAND 11. N:o 14. 35 
samt olivin eller dess omvandlingsprodukter. Dessutom ingå 
något rombisk augit, glimmer, hornblende, magnetisk jernmalm, 
svafvelkis, apatit samt ytterst sällan något kvarts. Då berg- 
arten är mera omvandlad, är färgen ljusare, hufvudsakligen på 
grund deraf, att fältspaten affärgats eller öfvergått till nästan 
färglösa omvandlingsprodukter. 
Däiallagen erbjuder föga anmärkningsvärdt. Den har van- 
ligen ett för detta mineral synnerligen typiskt utseende, på 
samma gång som dess egenskaper i öfrigt känneteckna den som 
en monoklin augit. Afsöndringen efter ortopinakoidet cP oo 
är således i de flesta fall mycket tydlig och de för diallagen 
så karakteristiska interpositionerna rikliga. Några kristall- 
konturer visar diallagen sällan eller aldrig. Färgen är i pre- 
paraten svagt rödlett eller brunaktig. Någon märkbar dikro- 
ism gör sig endast undantagsvis gällande. Afven i de minst 
förändrade profven omgifvas diallagindividerna mycket ofta 
af en krans af mer eller mindre tätt sittande mikroliter. Dessa 
mikroliter, som dels utgöras af små hornblendeprismor och dels 
af tydliga glimmerfjäll, utgå alltid från sjelfva randen af dial- 
lagen, men nå deremot med sina fria ändar in i den omgif- 
vande fältspatsubstansen. De äro derför att anse som ett slags 
kontaktprodukter, hvilka uppstått genom något slags vexel- 
verkan mellan diallag och plagioklas. 
Vid den egentliga och mera genomgripande omvandlingen 
 öfvergår diallagen i sitt inre och genom hela sin massa till 
uralit- eller smaragditliknande hornblende på sätt, som ofvan 
(sid. 26) beskrifvits. Ehuru diallagen vanligen visar en ganska 
utpreglad afsöndring efter ortopinakoidet «&P co, försiggår om- 
vandlingen likväl ingalunda alltid så regelbundet, att en enda 
hornblendeindivid bildas af hvarje diallagkorn. Man finner 
nemligen mycket ofta diallagkristaller, hvilka delvis eller helt 
och hållet öfvergått 1 kristalliniska aggregat af bladiga och 
stängliga hornblendeindivider. På klyftlinier i diallagen finner 
man dessutom mycket ofta krysotil i riklig mängd. 
Plagioklasen är äfven i denna bergart labrador. Spjelk- 
blad efter brachypinakoidet M samt efter basis P gåfvo nem- 
ligen följande värden för utsläckningsvinkeln: 
A) Spjelkblad efter M 
Dj AT=245 
2DYNY="245 
