BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAD. HANDL. BAND 11. N:o 14. 49 
Glimmern har i friskt tillstånd magnesiaglimmerns vanliga 
utseende och egenskaper. Vid omvandlingen öfvergår den i 
ett grönt kloritartadt mineral, fullkomligt likt den omvand- 
lingsprodukt af glimmer, som på flera ställen såsom sid. 6 
och sid. 65 blifvit närmare beskrifven. Afven glimmern bildar 
stundom större porfyrartadt insprängda blad. 
Såsom en i de egentliga gabbroarterna från dessa trakter 
i hvarje händelse ytterst sällsynt men i dioritgruppens berg- 
arter deremot mycket vanlig beståndsdel må titaniten här sär- 
skildt omnämnas, ehuru dess mängd endast synes vara mycket 
obetydlig. Titaniten uppträder nemligen endast ganska spo- 
radiskt i några hithörande prof. Den bildar då små rundade 
korn, som vanligen finnas sammanväxta med något opakt 
malmkorn. Apatiten uppträder 1 jemförelsevis stora rundade 
kristaller, hvilka likväl 1i det hela taget synas vara ganska 
sällsynta. Äfven de opaka malmkornen, hvilka, att döma af 
deras former, troligen bestå af magnetit, äro i allmänhet ganska 
sparsamma. Derjemte påträffas enstaka korn af svafvelkis. 
Kvarts påträffas visserligen här och hvar men synes likväl i 
det stora hela vara mer främmande för dessa bergarter än för 
någon annan af gabbroarterna. Olivin är likaledes en sällsynt 
beståndsdel i dessa bergarter men påträffas dock i ett och annat 
prof i ej ringa mängd. 
Trots den anmärkningsvärda olikheten i utseende, synes 
likväl äfven den nu beskrifna hornblendegabbron endast vara 
en artförändring af den vanliga gabbron. Åtminstone på- 
träffas till denna typ hörande prof midt inne i större, af van- 
lig gabbro bestående massiv. Detta är förhållandet +t. ex. 
i det rätt betydande gabbrofältet omkring Eksebo, Ellarebo 
och Fagerhult i Mörlunda socken, bladet »Hvetlanda», vid Lilla 
Grundemar, (se sid. 43) bladet »Vestervik» o. s. v. Hithörande 
prof föreligga dessutom från följande ställen: Trakterna om- 
kring Hästmossehult och Slättefalla i Wimmerby socken; trak- 
ten V om Vena by i Vena socken (olivinförande); från Fihult 
samt från sydöstra sidan af Försjön, båda i Gårdveda socken; 
Knottorp i Lemnhults socken; sydöstra ändan af Lindåssjön i 
Alsheda socken; massivet omkring Katebo i Lönneberga soc- 
ken samt slutligen trakten 5 om Pelarne kyrka, alla på bladet 
»Hvetlanda». Vidare föreligga på ofvan beskrifna sätt utbil- 
dade bergarter från Solberget vid Vexiö (stundom olivinfö- 
rande); från Viaskog i Ramqvilla socken (olivinrik); från trak- 
4 
