BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAD. HANDL. BAND 11. N:o 14. 51 
produkten. Endast i de fall, då kvartsens mängd är mycket 
betydande, synes den hafva utkristalliserat mera samtidigt med 
de öfriga beståndsdelarne, så att strukturen närmar sig vanlig 
granitstruktur. Till färgen äro dessa bergarter än ljusare och 
än mörkare, allt efter de basiska beståndsdelarnes mängd och 
den i dem ingående fältspatens rikedom på interpositioner. 
Beståndsdelarne äro desamma som 1 den egentliga gabbron 
nemligen: plagioklas, glimmer, drallag, kvarts, hornblende, mag- 
netisk jernmalm, apatit och svafvelkis. Olikheterna i berg- 
arternas sammansättning beror derför hufvudsakligen på dessa 
beståndsdelars olika mängdförhållanden. <Plagioklasen synes 
likväl genomgående vara mera sur än i den egentliga gabbron. 
Dessutom ingår i åtminstone en del hithörande bergarter någon 
ortotom fältspat vid sidan af den klinotoma. 
Plagioklasen förhåller sig med afseende på formutbildning, 
interpositioner o. s. v. på fullkomligt samma sätt som plagio- 
klasen 1 den typiska gabbron. Den utmärker sig likväl i vida 
högre grad än denna genom ett slags zonar byggnad, hvilken 
visar sig deri, att plagioklasindividerna ej släcka ljuset sam- 
tidigt i sina inre och yttre delar. I detta afseende öfverens- 
stämmer plagioklasen i dessa bergarter mera med plagiokla- 
sen i de längre ned beskrifna kvartsdioriterna, vid hvilk: 
denna företeelse finnes något närmare beskrifven. Då ortoklas 
ingår i dessa bergarter, er man den ofta som en yttre zon 
omlkriop plagioklaskristallerna.  Ortoklasen uppträder likväl 
äfven som sjelfständiga individer, hvilka mycket ofta hafva 
ett mikroperthitliknande utseende. Stundom påträffar man äf- 
ven smärre korn af mikroklin. Deremot finner man endast 
sällan ortoklasen sammanvuxen med kvartsen till så kallad 
mikropeymatit. 
Ehuru plagioklasens kemiska sammansättning enligt det 
ofvan sagda ej är fullt konstant ens i samma individ, synes 
den jHileval i allmänhet vara jemförelsevis ganska sur. Sålunda 
visade den sig i ett hithörande prof från IGrönyik i Hjelmse- 
ryds socken, Jönköpings län, »Vexiö», till sin, sammansättning 
närmast motsvara oligoklas. Spjelkblad gåfvo nemligen följande 
värden för utsläckningsvinkelns storlek: 
A) Spjelkblad efter P 
TYAr==61j6 
2 NES 
I 
