74 FR. EICHSTÄDT, PYROXEN OCH AMFIBOLFÖRANDE BERGARTER. 
omkring tydligt tvillingstreckade plagioklaskärnor. I senare 
fallet afsätta tvillingslamellerna tvärt mot detta yttre skal. Der- 
jemte äro äfven de båda mineralens utsläckningsvinklar olika. 
I flera fall kunde rak utsläckning med någorlunda säkerhet 
konstateras såväl hos de såsom ortoklas bestämda fältspat- 
individerna som hos de skal, som omgifva plagioklasen. Orto- 
klasen synes vara en af de sist utkristalliserade beståndsdelarne 
och återfinnes vanligen i omedelbart grannskap af de sista 
stelningsåterstoderna, kvarts och mikropegmatit. 
Ehuru angiten är ganska ljus till färgen, är den dock 
märkbart dikroitisk. Färgen vexlar mellan ljust gulgrön och 
ljust gulröd. I tvärsnitt visar den tydligt augitens prisma- 
genomgångar. 
Enstatiten uppträder till minst lika stor mängd som augi- 
ten och måste derför anses som en hufvudbeståndsdel. Prisma-' 
genomgångarne äro ej på långt när så tydliga och rätliniga 
hos enstatiten som hos augiten. Det faller sig derför stundom 
svårt att med säkerhet afgöra, om utsläckningen verkligen är 
rak, såsom den bör vara, ifall bestämningen är riktig. Likväl 
släcka ett så stort antal individer af mineralet i fråga otvifvel- 
aktigt ljuset rakt, att undantagen måste anses bero på en 
mindre tillfredsställande utbildning hos prismagenomgångarne. 
Vid bestämningen har dessutom tagits tillbörlig hänsyn till 
interferensfärgernas ringa grad af intensitet, jemförda med 
augitens i samma preparat. I snitt, som äro tillnärmelsevis 
vinkelräta mot en optisk axel, synas i konvergent polariseradt 
ljus ej heller några interferensfärger (färgade ringar), såsom fallet 
är hos augiten, något som enl. BECKE !) afojordt talar för en 
rombisk pyroxen. 
Till färgen är enstatiten betydligt ljusare än den i och 
för sig ganska ljusa augiten. Den är derför i preparaten 
så godt som färglös. Den saknar pleokroism samt ger, som 
antydt, mycket svaga interferensfärger. På grund af dessa 
egenskaper synes också benämningen enstatit vara att före- 
draga framför benämningen broncit. 
Enstatitkristallerna omgifvas mycket ofta af ett tjockare 
eller tunnare skal af augit. Härvid är den kristallografiska 
orienteringen fullkomligt lika, något som synes på genom- 
') FR. BECKE: Ueber die Unterscheidung von Augit und Bronzit in 
Diinnschliffen. Mineralogische und petrographische Mittheilungen ges. 
VON G. TSCHERMAK. Wien 1883. 
