BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAD: HANDL. BAND 11: N:o.l4. 83 
tive uralitkristaller tror jag mig deremot ej hafva iakt- 
tagit. 
Utom de redan nämda mineralen uralit och augit ingår 
mer eller mindre starkt sönderdelad plagioklas såsom ur- 
sprunglig hufvudbeståndsdel i bergarten jemte epidot, klorit 
och titanjern eller dess omvandlingsprodukt leukoxen. Dess- 
utom påträffas i somliga prof någon magnetit, pyrit och ett och 
annat fjell af jernglans. 
Uraliten uppträder dels som bredare eller smalare fin- 
trådiga bräm omkring ännu osönderdelade augitrester, dels 
som från augitkärnor fria likaledes af fina trådar eller stäng- 
lar bestående, oregelbundet begränsade partier. De särskilta 
trådarne, hvaraf uraliten består, äro än fullkomligt parallela 
sins emellan och släcka i så fall ljuset samtidigt, så att hela 
massan förhåller sig som en individ, eller också ligga de mindre 
regelbundet i förhållande till hvarandra, i hvilken händelse 
samtidig utsläckning naturligtvis ej kan ega rum. Uralitindi- 
viderna sjelfva hafva, som antydt, en mycket oregelbunden 
fragmentarisk form. Endast undantagsvis iakttager man mera 
regelbundna kristallkonturer, hvilkas vinklar tyda på augitens 
kristallform. Tydliga genomgångar äro likaledes sällsynta. 
Dock hafva hornblendets prismagenomgångar vid åtskilliga 
tillfällen kunnat iakttagas såsom bevis på att mineralet i fråga 
verkligen är hornblende. Detta bevisas dessutom af mineralets 
sneda utsläckning, af dess trikroism, dess ljusabsorption o. s. v., 
i hvilka afseenden detsamma fullständigt öfverensstämmer med 
vanligt sekundärt hornblende. Axelfärgerna äro nemligen som 
vanligt a gröngul, b grön med ett streck i brunt och v blågrön. 
Absorptionen är « ungefär = b > a. Förutom den otvifvelaktigt 
genom augitens omvandling bildade egentliga uraliten före- 
komma i somliga prof, såsom t. ex. i ett från en liten gång 
vester om Larstorp i Ingatorps socken, större eller mindre 
partier af fullkomligt regellöst sammanfiltade och troligen med 
klorit blandade hornblendestänglar. Huruvida dessa partier i 
denna förekomst bildats genom omvandling af något annat 
mineral än augit, möjligen af olivin, måste ännu lemnas oaf- 
gjordt, enär ännu inga rester af något modermineral blifvit 
i dem påträffade. 
Augiten bildar allt efter graden af omvandling större eller 
mindre kärnor i uraliten. I flera hiträknade prof påträffas till 
och med augitkristaller, hvilka endast omgifvas af ett mycket 
