10 G. ADLERZ, SVENSKA MYROR OCH DERAS LEFNADSFÖRHÅLLANDEN. 
tus och Formica af en på nedre delen af en blåsformig reser- 
voir fästad körtelmassa med rundade eller päronformiga celler, 
hvilkas kärnor äro försedda med 1—4 sällan ända till 7 (enl. 
MEINERT ända till 30) småkärnor. Blåsans inre cuticularbe- 
klädnad är, då blåsan är tom, tätt och oregelbundet rynkad. 
Hos Lasius fuliginosus visar sig, såsom MEINERT påpekar, 
den olikheten, att körteleellerna äro spridda öfver blåsornas 
hela yta, hvarjemte dessa senare nå en ovanlig storlek. Se- 
kretet från dessa körtlar visar sig under mikroskopet utgöras 
af ett slags emulsion som hos de flesta Lasius-arterna Hen en 
stark, om Tapinoma's erinrande lukt. 
[Den af D:r WorFF under namn af »Riechschleimdrise» hos 
biet beskrifna körteln är homolog med myrornas mandibelkör- 
tel och afger äfven »Tapinoma lukt]. 
Mawillerna äro med sina basalstycken fästa vid de af 
MEINERT s. k. strupplåtarne, tvänne smala, trekantiga i midt- 
linien sammanstötande chitinskifvor framför strupens kant. 
Cardo utgöres af ett från den bredare, starkt chitimiserade ba- 
sen hastigt afsmalnande stycke, som i sin nästan rakt inåt 
midtellinien riktade ända är bredt och utplattadt och i midten 
svagt chitiniseradt isynnerhet hos Myrmicider, der detta parti 
gör intrycket af en i en ram utspänd membran. 
I främre kanten af basalstyckets bredare del är maxillens 
stipes inledad medels ett litet tappformigt utskott. 
Stipes utgöres af ett starkt chitiniseradt, oregelbundet tra- 
pezformadt stycke, som medels ofvannämnda lilla tappformiga 
utskott leder mot cardo. Den yttre eller undre sidan är kon- 
vex, temligen slät och besatt med några borst. I dess spets 
sitter maxillarpalpen omedelbart inledad i sjelfva stipes utan 
något förmedlande squama. Maxillarpalpen är oftast temligen 
lång, sex-ledad; sällan mycket kort och blott två-ledad, såsom 
hos Anergates!). Sista leden är vanligen den längsta. Den 
är försedd med såväl korta hår som långa och styfva borst 
men saknar den hos en del andra insekter förekommande »kän- 
sel-ytan» (palpariet). 
På inre eller öfre sidan af stipes äro tuggstyckena (malae) 
fästade. 
Af tuggstyckena är det inre det minsta. Det är fästadt 
ungefär vid stammens midtlinie och döljes, då mundelarne be- 
!) Till och med en-ledade maxillarpalper förekomma, såsom t. ex. hos 
Ponera. 
