32 G. ADLERZ. SVENSKA MYROR OCH DERAS LEFNADSFÖRHÅLLANDEN. 
säcken har MEINERT funnit utgöras af en mörkbrun formlös 
massa. Han anser ej, såsom BRANTS säger vara fallet med 
getingar, att munsäcken hos myrorna skulle spela någon 
roll vid tillredningen af något slags »kitt» för bobyggnaden. 
Hans åsigt i detta fall grundar sig hufvudsakligen derpå 
att, med undantag af Lasius fuliginosus, ingen af våra inhemska 
myror bygger bon, der dylikt »kitt> skulle behöfva komma till 
användning. Enligt hans åsigt skulle munsäcken deremot 
åtminstone delvis, om icke hufvudsakligast, användas såsom 
ett slags reservoir för hemförande af födoämnen åt larverna. 
Häremot vill jag invända, att det är alldeles påtagligt att 
kräfvan och ej munsäcken spelar denna senare roll; föröfrigt 
har jag hos Camponotus, hos Lasius fuliginosus samt i allmän- 
het hos sådana arter, som bygga i mer eller mindre murket 
trä, oftast funnit munsäcken fyld af träfragment och jordpar- 
tiklar, hos ÄLasius fuliginosus blandade med en mörkbrun 
vätska. Denna vätska kan, såsom MEINERT påvisar, ej antagas 
härflyta från de kring munsäcken befintliga cell-lagren, utan 
sannolikt från några af körtlarne. 
Munsäckens mynning är belägen omedelbart bakom den 
bakre afdelningen af tungan (Tungeklappen MEINERT). Detta 
parti, som af MEINERT anses utgöra en fortsättning af hypo- 
pharynx, har jag trott mig snarare böra beskrifva bland mun- 
delarne, dels derför att det stödes af till labium hörande chi- 
tinlister och dels derför att borsten på dess yta i likhet med 
de på tungan äro riktade bakåt i ändamål att fortleda födo- 
ämnen in i munhålan, då deremot de på såväl ept- som hypo- 
pharyng - befintliga cuticularbildningarne vända sina spetsar 
framåt för att hindra fasta föremåls inträngande i svalget. 
Bakom epi- och hypopharyna öppnar sig svalget, som bil- 
dar en bred men nedtryckt ingång till matstrupen. Dess tak 
bildas af en tunn och genomskinlig membran, på hvars öfre 
sida en del af svalgets rörelsemuskler äro fästade. På sidorna 
stödes svalget af tvänne chitinlister, svalglisterna, hvilka på 
undre sidan framtill samt till större eller mindre del af sin 
sträckning bakåt äro förenade af svaly-skifvan (Svalgpladen 
MEINERT). Svalglisterna äro böjda så att svalgets största bredd 
befinner sig vid mynningen. Derefter närma sig svalglisterna 
hvarandra och mellan dem båda finnes på detta ställe på 
svalgets föröfrigt membranösa tak ett mer eller mindre chi- 
tiniseradt stycke (tydligt i ögonen fallande hos t. ex. Cam- 
