BIHANG. TILL K. SV. VET-AKAD. HANDL. BAND 11. N:o 18. 45 
cellgränser kunna ej urskiljas. Blåsans utföringsgång är 
mycket bred, nedplattad, dess regelbundet tvärveckade cuti- 
cula är på gångens öfre något hvälfda vägg tjockare, deremot 
tunnare på den något instjelpta ventrala väggen, i hvars kon- 
kavitet bikörtelns utföringsgång är placerad. 
Någon muskulatur finnes ej på blåsans utföringsgång. 
Sekretet från giftkörteln torde hufvudsakligen utgöras af 
myrsyra, åtminstone hos racerna af F. rufa. 
Dessa senare äro de enda myror som utspruta giftet för 
att dermed träffa sina fiender på ett afstånd af ända till när- 
mare 2 fot. Då emellertid giftblåsans muskulatur ej hos dessa 
arter är påfallande starkare än hos öfriga Camponotide, 
hvilka inskränka sig till att utgjuta sitt gift i de sår, de till- 
fogat genom sina bett, antager MEINERT att det hufvudsak- 
ligen är medelst det genom konktraktionen af abdominal- 
segmentens muskulatur åstadkomna trycket på blåsan som 
dennas innehåll kan utsprutas till det nämnda jemförelsevis 
betydliga afståndet. Blåsans läge omedelbart under abdomi- 
nalsegmentens ryggskenor tyckes särskildt egnad att befordra 
ett dylikt tryck. Föröfrigt vill jag påpeka att just de myror, 
som utmärka sig genom en kraftig utsprutning af giftet, der- 
vid intaga en ställning, som måste åstadkomma en afplatt- 
ning af abdominalsegmenten, 1 det de, uppresta på de fyra 
bakre benen, kröka abdomen våldsamt framåt mellan dessa, 
så att dess uppåtriktade spets med giftblåsans mynning be- 
finner sig i jemnhöjd med den upprätta myrans petiolus eller 
till och med bakre delen af hennes thorax. 
Den andra typen af giftapparaten, den hos Dolichoderidae 
och Myrmicidae förekommande, utmärker sig genom en nästan 
klotrund, betydligt mindre, på sidan om och nedanför tarmen 
belägen giftblåsa, hvars giftkörtel förhåller sig betydligt 
annorlunda än hos den förstnämnda typen. De fria körtel- 
rören äro här mycket korta men i stället bredare, särskildt 
på sin yttre hälft. De förena sig nära blåsans främre ända 
och inträda derefter mellan blåsans tunica propria och intima 
eller ock kan föreningen ega rum först sedan hvart och ett 
för sig inträdt under blåsans propria. Men 1i stället för att. 
såsom hos Cumponotidae, låta sitt inre cuticular-rör omedel- 
bart öfvergå i blåsans cuticula stjelper sig det efter bådas 
förening enkla körtelröret in 1 blåsan såsom ett af blåsans 
cuticula beklädt, mer eller mindre slingrande körtelrör, hvil- 
