106 &G. ADLERZ, SVENSKA MYROR OCH DERAS LEFNADSFÖRHÅLLANDEN. 
till och med kunna fullständigt öfvertäckas af stackmaterialet, 
i hvilket fall dessa stackar få en ganska regelbunden, om 
rufa-stackarnes erinrande form. Enligt FOrEL') använder 
äfven denna art i Schweiz stundom murningsarbete i sin 
stackbyggnad, ett förhållande som jag aldrig här iakttagit. 
Efter denna hastiga öfversigt öfver bobyggnadens hufvud- 
former hos myrorna vill jag nämna några ord om den sanno- 
lika betydelsen af stack- och tufbyggnaderna. Följande fakta 
tjena till att belysa denna sak. 
Om man en solig sommardag borttager täcklagret i top- 
pen af en rufu-stack finner man omedelbart under detsamma 
i bjelkverkets öfre våningar en mängd puppor samt massor 
af ägg. Längre ned 1 bjelkverket träffas likaledes en mängd 
puppor, isynnerhet talrika i det stora centralrummet. Ånnu 
längre ned slutligen finner man utom puppor allt talrikare 
larver samt äfven äggklumpar. 
Öppnar man myrstacken på samma sätt under natten, så 
finner man de öfre våningarne tomma, och först djupt neri 
bjelkverket träffar man puppor, larver och ägg, hvarjemte 
äfven fertalet af myrorna sjelfva der befinner sig. 
Om temperaturen under dagen är kall och ojemn så fin- 
ner man i stacken ungefär samma förhållande vara rådande 
som under natten, med undantag deraf att flere myror äro i 
rörelse på stackens yttre. 
Af dessa förhållanden framgår att stacken med dess olika 
våningar hufvudsakligen afser att möjliggöra afpassandet af 
den för afkommans hvarje utvecklingsstadium lämpliga tem- 
peratur- och fuktighetsgraden. I detta syfte bäras ägg, larver 
och puppor vid de olika tiderna på dygnet samt vid väder- 
leksvexlingar till olika delar af stacken. Bland afkommans 
utvecklingsstadier kan man i de festa fall urskilja en grup- 
pering i storleks- och åldersklasser, fördelade i olika våningar. 
Puppor och ägg placeras i de öfre våningarne, omedelbart 
under stackens topp, der sannolikt temperaturen under sol- 
strålarnes inverkan är högst. Larverna deremot, för hvilka 
antagligen: en jemn värmegrad är af vigt, träffar man dju- 
!) FOREL, Fourmis de la Suisse, sid. 194. 
