250 G. ADLERZ, SVENSKA MYROR OCH DERAS LEFNADSFÖRHÅLLANDEN. 
heten i chitinskelettets byggnad visa de sistnämnda formerna, 
såväl som vissa Entomospheces, en öfverensstämmande bildning 
af nervsystemet (3 thoracalganglier och 3—4 abdominalgang- 
lier) med myrornas. Mutillidernas honor ha liksom många 
bland myrornas i regel ett abdominalganglion mer än ha- 
narne. Beträffande deremot den öfverensstämmelse med myr- : 
arbetare i byggnaden af thorax, som en del vinglösa Mutillid- 
honor förete, så kan den endast tillmätas betydelsen af kon- 
vergensfenomen "). En dylik sammansmältning af thoracalseg- 
menten förekommer inom vidt skilda grupper och häntyder 
endast på ett lefnadssätt som gör vingar öfverflödiga eller 
t. o. m. hinderliga. Som ett slående exempel på det öfver- 
raskande likartade sätt, på hvilket nämnda likartade lefnads- 
vilkor kunna ombilda insekternas så plastiska chitinskelett, 
vill jag framhålla den vinglösa honan af Methoca ichneumoni- 
des, hvars thorax visar en i detalj gående likhet med en 
Formica-arbetares eller kanske ännu mer med en Myrmeco- 
cystus-arbetares. 
Af ofvan anförda skäl mera än af de i systematiska ar- 
beten vanligen anförda anser jag myrornas grupp böra ställas 
närmast Heterogyna bland aculeaterna. Att deremot, såsom 
vissa systematici”) placera Formicidae i omedelbar närhet till 
Chrysididae eger ingen giltig grund. 
Beträffande underfamiljernas ställning till hvarandra inom 
myrornas grupp skulle någon tvekan kunna råda. I de van- 
liga systematiska handböckerna, der man enligt det moderna 
framställningssättet utgår från de ursprungligare formerna, 
ställes underf. Camponotidae främst, hvarmed man väl vill an- 
tyda, att denna grupp skulle förete de ursprungligaste organi- 
sationsförhållandena. I sjelfva verket tycks mig dock för- 
hållandet vara rakt motsatt, och för att motivera detta på- 
stående vill jag här nedan låta de väsendtligaste familjeka- 
raktärerna passera revy. 
Chitinskelettet: De mest indifferenta förhållandena be- 
träffande bildningen af petiolus torde träffas inom Dorylider- 
1) Andra påtagliga konvergensfenomen äro t. ex.: 
1:0) Mandiblernas analoga ombildning för likartade ändamål hos 
Polyergqus och Strongylognathus. 
2:0) Ombildningen af de ergatoida hanarne. 
3:0) Slafveriet inom olika grupper. 
4:0) Uppkomsten af olika arbetarekaster med olikartade funktioner. 
2) t. ex. CLAUS: Grundziige der Zool. 
