22 GERHARD HOLM, TRILOBITSLÄGTET ILL.ENUS (daLMAN). 



Yid jemförelse mellan ofvan citerade figurer finner man, 

 att hjpostomats form vexlar ej obetydligt inom slägtet ^). 



Det är öfver hufvud taget mer eller mindre triangulärt, 

 raed största bredden i framkanten, eller något bakom den- 

 samma öfver främre vingarnes -) bakre spets. På dess främre 

 del kunna sidorna derföre vara bakåt konvergerande, parallela 

 eller bakåt divergerande. Bakom de främre vingarne konver- 

 gera sidorna deremot alltid mer eller mindre och bilda med 

 bakkanten än en trubbig vinkel, än öfvergå de småningom i 

 densamma. Denna är vanligen mycket kort, rak eller jemnt 

 rundad, utan inskärning eller tecken till klyfning. Den cen- 

 trala delens främre lob är mycket stor och starkt uppsvälld, 

 vanligen något kölad,' med starkt affall mot sidorna. Den bakre 

 loben är mycket liten, smal, skärformig och någon gång för- 

 sedd med en liten knöl på hvarje sida. Stundom saknas den. 

 Såväl sidofärorna som bakre och mellanfåran äro vanligen ganska 

 grunda och föga skarpa. De främre vingarne äro mer eller 

 mindre starkt utvecklade. Ej så sällan äro de ganska stora, 

 såsom hos /. Esmarkii (ScHLOT.)'och 7. ^^«^as Holm, än små och 

 föga utskjutande mot sidorna, såsom hos I. Linnarssonii Holm. 

 De ligga än nästan i samma plan, än äro de mer eller mindre 

 starkt nedböjda ^). De öfvergå bakåt i sidokanterna. Hypo- 

 stomats marginala delar äro mycket smala och bilda endast en 

 mycket smal, vanligen upphöjd kant, som på sidorna och bak- 

 lill omgifver hypostomat. Sidokanterna äro rätvinkligt ned- 

 böjda och bilda baktill de bakre vingarne, i det de der äro 

 utdragna till en hvass tandartad spets. Baktill bildar dessas 

 kant en båge. 



Thoraxledernas antal varierar mellan 8 och 10. Ehachis 

 bredd, äfvensom dorsalfårornas tydlighet, är underkastad stora 

 vexlingar, såsom framgår af underslägtenas diagnoser. Thorax- 

 ledernas yttre del (= pleurge), delas af en mer eller mindre 

 skarp knäböjning i en inre, plan, och en yttre, nedåt och 

 bakåt böjd del. Den förra, pleurans inre plana del, bildar 

 raed den på motsatta sidan ett plan. Den senare, pleurans 

 yttre böjda del, är riktad starkare eller svagare nedåt och 



') Ifall Salter's figur af hypostomat hos I. insignh Hall är fullständig 

 och riktig, så torde äfven hypostomat hos Subgenus Bumastus skilja 

 sig ej obetydligt från hypostomat hos Subgenus Illcrnus. 



^) Vid beskrifningen af hypostomat har jag användt de af NovAK i 

 »Hypost. böhm. Trilob.» föreslagna beteckningar. 



') Hypostomat tankes alltid sedt från dess yttre sida, d. v. s. den undre, 

 då kroppen är utsträckt, med ryggsidan upj^åt. 



