70 GERHARD HOLM, TRILOBITSLÄGTET ILL^ENUS (DALMAN). 



Mm, 



Ögats bredd 3 



Hypostomats bredd öfver de främre vingarne. 

 längd 



centrala dels längd 



2> 3> bredd 



främre vingars bredd. 



Pygidiet. 



Längd (efter ytan) 



i (projection). 



Bredd 



RhacWs bredd ..• 



Den raka delen af sidolobens framkant 



Facettens framkant 



> utkant 



24 



20 



15 



13,5 



10 



60 

 51 

 64 

 23 



6 

 12,5 



6 



Slägrtskap. Hufvudet hos denna art liknar ganska mycket^ 

 såväl hvad medelskölden som isynnerhet de fria kinderna be- 

 träffar, detsamma hos I. sphcericus Holm. Denna senare skiljer 

 sig genom något större ögonlober och derigenom att den bakom 

 ögonen liggande delen af de fasta kinderna ej är så spetsigt ut- 

 dragen. Pygidiet deremot är mycket olika. Hos I. sphcericu» 

 är det betydligt bredare, med föga tydlig rhachis. Någon an- 

 tydning till segmentering på sidoloberna förekommer ej heller 

 hos denna. I vissa afseenden närmar den sig 1. Esmarkii och 

 I. scrohiculatus. Se härom under dessa arter. 



Horisont och utbredning. I. gigas förekommer i tvenne 

 lager nemligen i Chasmopskalken och i Leptaenakalken. I 

 Chasmopskalk är den funnen på Alleberg i Vestergötland (tvenne 

 pygidier i Riksm.), samt af Linnarsson vid Ulfåsa i Östergötland 

 (Geol. byr.) I Leptgenakalken i Dalarne har jag funnit alla 

 kroppsdelarne med undantag af thorax, men den synes der- 

 städes vara sällsyntare än I. Linnarssonii Holm och /. fallax 

 Holm. I ett litet kalkbrott, det sydligaste af de, som ligga på 

 andra sidan dalgången midt emot Nitsjö tegelbruks lertag, vid 

 Amtjärnsberget fann jag 1880 flera stora exemplar af densamma. 

 Vissa kalkbankar voro nästan uteslutande uppfyllda af isynnerhet 

 till skalets yta väl bevarade kroppsdelar af denna art och /. 

 fallax Holm. De olika kroppsdelarne funnos aldrig samman- 

 hängande. På intet annat ställe inom Dalarnes Leptasnakalk 

 har jag funnit Illaenidernas skalyta så väl bibehållen som här. 



