BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAI). HANDL. BAND 7. N:0 3. 91 



Riksmuseum inkomna försteningar finnas såväl fullständiga 

 hufvuden som ock ett helt exemplar från Oland, hvilka öfver- 

 ensstämma med Steinhardt's beskrifning till alla delav, utom 

 deri att kinderna ej äro utdragna utan afruudade. Tlioraxleder- 

 nas antal är 10 såsom Steinhardt antas^er. Häraf blir klart, 

 att de fria kinderna på Angelin's figurer ej höra tillsammans 

 med hufvudets mellersta del, utan äro mer eller mindre kon- 

 struerade likasom thoraxlederua. Detsamma gäller om de 

 endast till konturen tecknade fria kinderna hos Steinhardts 

 figurer. Angelix's art Di/splarms centaurus är således ingen 

 Dysplanus utan en verklig Illamis med 10 thoraxleder, samt 

 med de fria kindernas bakhörn afruudadt. 



1878. LiNNARSSON uppräknar bland försteningarne i den 

 grå glaukonitrika kalkstenen vid Humlenäs i Småland : '^Dys- 

 planus centaurus Dalm (»rörliga kinder»). 



LiNRS., Pal. hildn. vid Huinlenäs, p. 181. 



1881. Af LiNNARSSON {Promemoria, p. 593) och DxUIEs 

 (Reisenot. aus Schwed , p. 424) upptages Dysplanus centaurus 

 från Olands öfre grå Orthocerkalk. 



Enligt mina egna iakttagelser på Oland under sommaren 

 1882 är /. Chiron nästan inskränkt till den öfre grå Orthocer- 

 kalken. I den öfre röda Orthocerkalkens allra öfversta del har 

 jag ock funnit den ett par gånger, men den saknas fullständigt 

 i den undre grå, der den ersattes af I. E smar k ii (^crloj.). I 

 denna deremot, som ofta är o-laukonithaltiD-, och hvilken utgör 

 en fortsättning af den grå kalken vid Hi;mlenäs i Småland, äro 

 fragment af olika delar af en stor Megalaspis sannolikt M. lati- 

 limbata Ang. på en viss horisont allmänna och tillsammans med 

 dem förekomma de stora kinderna, som af Dalman omtalas. 

 De af LiNNARSSON från Humlenäs såsom ?D. centaurus anförda 

 kinderna höra hit enligt exemplaren i Geol. byråns saml. Vid 

 Ormöga i Alböke s:n finnes endast undre grå Orthocerkalk. 



Caput angulis posticis ubtusis, segmentam ellipsis occupans. 

 Margo froiitalis acutus, liiiea prominente prceditus. Lohi palpye- 

 brahs supra glabellam non elevati, sed a sulcis dorsualibus, ad 

 basin glabellm satis profundis, paulo ascendentes. Gevce et 

 fröns abrupie declives, Oculi jyermagyii, eminentes, p>lus gla- 

 bellam inter oculos latitudine a sulco dorsxiali positi, et Yg longitudi- 

 nis lobomim palpebraJium a margine dorsuali distantes. Sulci 

 dorsnales, vi.v ^/g capitis efflcientes, valdr convergentes. Sutura 



