106 GERHARD HOLM, TRILOBITSLÄGTET ILL/ENÖS (DALMAN). 



uågon sträcka nästan raka, inen öfvergå derefter jemnt i livar- 

 andra. Kindens största bredd är i förra fallet framom ögat, i 

 det senare vid detsammans bakre ända. Hos de bredare kin- 

 derna utcör bredden -/o af största längden, hos de smalare ei 

 fullt hälften. Ofvergångar finnas mellan båda formerna. Ogon- 

 ytan höjer sig halfklotformigt öfver kinden. Dess inkant är 

 nästan rak eller knappt urbugtad. Längden är obetydligt 

 större än bredden. Hufvudets framkant är afrundad utan 

 falslinie. De fria kinderna med tvärfåra för upptagandet af 

 pygidiets kant vid hoprullningen. 



Kostrum är af vanlig form. Dess sidokanter öfvergå ej 

 omärkligt i bakkanten, utan bilda med densamma en trubbig 

 vinkel. 



Hypostomat har jag ännu ej funnit sittande på sin plats, 

 men de på taf. V, fig. 7 — 8, och taf. VI, f. 15 afbildade 

 torde tillhöra denna art. 



Thorax, något kortare än pygidiet, bestående af 9 leder. 

 Rhachis är starkt markerad och skild från sidoloberna, starkt 

 kullrig, samt bakåt afsmalnande. På midten är den knappt 

 bredare än sidoloben. Sidolobernas plana del smal, bakåt vid- 

 gande sig, så att den på bakersta leden är dubbelt så bred 

 som på den främsta. På femte leden är den endast ungefär 

 hälften af den nedböjda. 



Pygidiet varierar ej obetydligt till form och omkrets, än 

 är det semielliptiskt, än utgör det en del af en äggformig 

 figurs spetsigare ända, än är det subtriangulärt, då med bakre 

 kanten och spetsen starkt nedböjd, samt till och med framåtböjd. 

 Det är i allmänhet föga konvext, men med kanten starkare böjd, 

 ofvan nedplattadt, ofta nästan plant, såsom alltid synes vara 

 fallet med den subtriangulära formen med ned- och omböjd 

 spets. Längden vexlar från ^/j till mer än ^/^ af bredden. Således 

 kan en kortare och en längre form äfven iakttagas hos py- 

 gidiet. Dorsalfåror saknas och är rhachis endast antydd framtill 

 genom ett par intryck vid framkanten. Den är ungefär af 

 sidolobernas bredd, eller stundom något bredare, samt bildar i 

 framkanten en mycket svag båge. Framkantens raka del pä sido- 

 loben är kort, ungefär '/g af rhachis bredd samt ej hälften af fa- 

 cettens bakkant. Hörnen starkt och tvärt afstympade. Facetten 

 mycket smal, långsträckt, dess bredd är omkring Ve af längden. 



