

JNär i denna uppsats ett ämne ånyo behandlas, hvilket varit 

 föremål för många arbeten och undersökningar, föranledes detta 

 af den omständigheten, att nytt material vunnits, sedan de sven- 

 ska arterna senast beskrifvits, och att detta material medgifver 

 en fullständigare utredning af frågan, än hittills varit möjligt. 

 I det följande skall derföre lemnas en framställning öfver alla 

 nu kända, fossila, operkelbärande koraller, med hänvisning till 

 de dem närmast beslägtade, för så vidt dessa förklara de förras 

 afvikande byggnad. 



Få försteningar ha tolkats på så många olika sätt som dessa. 

 Den först beskrifne är Goniophyllum pyramidale, hvilken redan 

 år 1729 af Bromell uppställdes bland korallerna. Men under 

 det att denna förstening snart råkade i glömska och märkvärdigt 

 nog ej med ett ord omnämnes af Linné på något enda af de 

 ställen, der han afhandlar korallerna, och först hundra år efter 

 första beskrifningen af Hisenger ånyo upptages bland dessa, var 

 det i medlet af adertonde århundradet som de lärdes uppmärk- 

 samhet fastade si»- vid en annan hithörande form. Calceola sanda- 

 lina. De äldsta kända exemplaren torde vara de, som funnos 

 hos RosiNUS ') i Hamburg och sedan, enligt Bruckmann -), som 

 gifvit den äldsta bekanta figuren, förvarades i Lessers samling i 

 Xordhausen. Då man vet, huru ytterst vanlig denna art är i 

 Rhentrakternas Devonformation, i Eifel, och huru egendomlig 

 hennes form, må man med skäl förundra sig öfver att hon ej 

 tidigare blifvit omnämnd eller af bildad. 



Af den detaljerade redogörelse, som nedanföre, vid med- 

 delandet af Calceola sandalinas synonymi, lemnas öfver de skif- 



') MiCHAEL Reinhold Rosinus, född 1687, död 1725, var läkare i Hamburg 

 och hade ett museum, hvarifrån han med fossilier försåg andra, så- 

 som t. ex. WOODWARD i England. Han utgaf tvenne arbeten om Be- 

 lemniter och Crinoidéer. Efter hans död tyckes hans samling ha 

 blifvit skingrad. 



^) I sCenturia Secunda Epistolarum Itinerariarum, Wolfenbiittel 1749, 

 pag. 354, pl. XV, fig. V. 



