BIHANG TILL K. SV. VET. AKAD. HANDL. BAKD. 7. X:0 4:. 15 



1861 Calceola sandalina Keferstein, i Bionn's Thier-Reich. Bd 3, 1^ 

 p. 302. Taf. XXV f. B. mellan Productus och Crania. 



1865 — — Davidson, Monograph Devonian Brachiopoda 



p. 105, pl. XX, f. 13. 



1866 — — QuEXSTEDT, Handb. d. Petrefaktenkunde, 2 



Uppl., p. 592, t. 50 f. 32, t. 51 f. 13, 14. 



1867 — — Salter i MuRCHisoNS Siluria ed. 4, p. 278, 



fig. 1, till korallerna. 

 1869 — — KuNTH, Beiträge zur Kenntniss fossiler Ko- 



rallen i Zeitschrift d. Deutschen Geol. Gesellsch. p. 666, 



tab. XIX. 

 1871 — — QrENSTEDT, Petrefaktenkunde Deutschlands 



le Abtheil. 2 Bd, Brachiopoden p. 708. Taf. 61 fig. 193—202. 

 1873 — — Stebbing, Notea on Calceola sandalina i Geol. 



Magazine 1873, p. 57—61, pl. V, fig. 1— 8ö. 

 1876 — — Ferd. Roemeb, Letha?a Geognostica, Atlas 



pl. 26, fig. Ila — lic, såsom korall. 

 1878 — — Mallada, Sinöpsis de las Especies fösiles de 



Espafia, Cuaderno 1, p. 78, L. XII, f. 1 — 2. 



1878 — — Bayle, Explication de la Carte géologique 



de France, Torne IV, Atlas. pl. XIX f. 5 — 10 med Productus. 



1879 — — ZiTTEL, Handbuch der Palseontologie 1 Bd 



p. 236, fig. 148 till korallerna. 



1880 — — GossELET, Esquisse géologique du Nord de 



France, 1 Fasc. p. 53 pl. III, fig. 8, såsom korall. 



1882 — — Davidson, Monogr. British Fossil Brachio- 



poda, Vol. V, pt. 1. Devonian and Silurian Supplements 

 p. 57. Ännu oviss om Calceolas plats i systemet. 



Efter allt det myckna, hvilket, såsom af nu lemnade långa 

 synonymlista lättligen inses, har blifvit skrifvet om denna art, 

 återstår följaktligen föga att tillägga om hennes morfologi. Här 

 må endast följa några anteckningar rörande kalkens byggnad, 

 samt om den inre strukturen och operculum. 



Bland de ofvan anförda beskrifningarne torde den, som här- 

 rör af KuNTH (1. c), vara utförligast och mest i detalj gående. 

 Hvad först septernas antal och form angår, yttrar han derom si- 

 dan 668 1. c. : »Yon jeder Spitze der Septen laufen nini auf der 

 ebenen Seite im Inneren des Kelches zwei Reihen vertiefter 

 Punkte herab, welche das Septum als schraale Linie zwischen 

 sich einschliessend, durch ein etwa doppelt so breites Intersep- 

 tum, welches in gleichem Xiveau mit dem Septum liegt, getrennt 

 wird». Han säger på samma sida, att i ett exemplar med 16 

 mm. låslängd finnas på ömse sidor om primärseptum (»Gegen- 

 septum» Kunth) 11 septer. Men enligt min uppfattning är an- 



