BIHAXG TILL K. SV. VET.-AKAD. HANDL. BAND 7. N:0 4. 25 



hög orrad. Hos somlicja är den mer eller mindre framstående och 

 lång, hos andra åter mycket kort och räcker endast ett helt litet 

 stycke nedanför kanten och hos några slutligen, saknas den helt 

 och hållet. I genomsnitt visar sig detta parti än såsom ett enda 

 tätt septum, hvars tjocklek, om det kan följas efter en längre 

 sträcka, vexlar, än som en sammanslutning af tvenne lika stora 

 septer, hvilka till sin bildning äro af fullkomligt samma slag 

 som de små korta på ömse sidor sittande. Från sidan visar det 

 sig som en triangulär skifva, basallinien parallel med bottenväg- 

 oren, öfre sidan mvcket kort, inåt snedt lutande och med en trub- 

 big vinkel förenad med den nedre, mycket längre insidan. Sido- 

 septerna bestå af en mängd trådsmala streck, omkring 25 pä hvarje 

 f-ida och fortsätta ett stycke ned på bottenväggen öfver de blädd- 

 ror, som der bildats. Tall. III, fig. 11. De sträcka sig följaktligen 

 hvarken djupt eller långt in och i ett tvärsnitt synas de blott vid 

 kanten, under det att den öfrii^a massan uto-öres af bågar af de 

 genomskurna, hvälfda lamellerna. Samma gallerformiga utseende 

 i loculi som hos Calceola sandalina åstadkommes äfven hos denna 

 art genom synapticulfe, i likhet med det, som synes hos operklet, 

 tafl. III, fig. 7. Den convexa sidans septer äro smärre och 

 otvdligare än bottensidans, samt vanligen blott synliga långs 

 med öfverkanten. Ett större septum sitter alldeles midt för 

 primärseptum, samt sträcker sig rakt ned i den temligen stora 

 och långsträckta septalgropen. Dennes längsta axel ligger mel. 

 lan primärseptum och motstående vägg. 



Inre strukturen. Tafl. III, fig. 5, 6, 10. I ett längdsnitt 

 synas de tjocka skifvorna af de blåsformigt höjda, tätt sittande 

 tvärlamellerna, hvilka ingalunda få förblandas med dissepiment 

 eller de bildningar, som fylla loculi. Ty dessa bläddror, som så 

 mycket utmärka Cystiphyllernas grupp, sträcka sig oregelbundet 

 öfver flera septalstrimmor. Tafl. III, fig. 12. De lager, som 

 bildas af dessa lameller äro bägarformiga med svag sänkning 

 från sidorna. De tomma mellanrummen mellan de hvälfda lamel- 

 lerna äro jemförelsevis smala och snedt utdragna. Mot korallens 

 sidor eller ytterkanter är strukturen fri från större blåsor och 

 nästan compact. I långsträcktare exemplar åter äro mellanrummen 

 eller ihåligheterna större och lamellerna tunnare. I ett tvärsnitt 

 synas ej så många lameller, af septer endast baserna vid kanten. 



Knoppning. Knoppar äro på det hela taget mycket säll- 

 synta hos denna art och hittills hafva inga sammansatta polypa- 

 rier funnits. Knopparne uppstå i vinklarne mellan kalkens bot- 



