BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAD. HANDL. BAND 7. N:0 4. 33 



Ett annat exemplar, som är fullständigt, håller 20 millim. i 

 längd, 1 miliim. i bredd vid basalspetsen och 6 raillim. vid 

 kalken. Mindre exemplar äro ännu smalare, ett 11 millim. 

 långt med spetsig bas och endast 2 millim. i bredd vid kal- 

 ken. Tafl. I fig. 9 — 12 ger prof på sådana exemplar i natur- 

 lig storlek. 



Koralleu har sällan vuxit rak eller regelbunden, utan är 

 vanligen böjd i en båge, antingen mot bottensidan eller vipp- 

 sidan. Den visar äfven hos flera exemplar en benägenhet att 

 vrida sig kring midtelaxeln spiralformigt, en egenhet bland Coe- 

 leiiterater hvarpå J. YouNG ^) först fästat uppmärksamheten och 

 hvarpå man ser mänga bevis bland rugoserna. Bottensidan är 

 slät och midtelvalken endast svagt upphöjd eller i de flesta fall 

 omärklig och hos några blott synlig som en obetydlig rand, hvil- 

 ken uppnår en bredd af 1 millim., då bottensidans bredd var 4 

 millim. Inga längdrynkor äro synliga och följaktligen äro båda 

 sidorna nästan släta, endast med fina, tättsittande tillväxtlinier, 

 hvilka stundom lägga sig öfver eller utanför hvarandra och deri- 

 genom åstadkomma, i synnerhet på bottensidan, en mängd små 

 afsatser. 



Stolonrören. Från bottensidans båda hörn utgå talrika sto- 

 lonrör, vanligen ett och ett i flera par ofvan hvarandra. Såsom 

 man ser hos de yngsta exemplaren, är tvifvelsutan deras funk- 

 tion till en början att fästa korallen, men när denna har vuxit 

 stor nog, upphör denna funktion och, ehuru, såsom det tyckes, 

 obehöfliga, fortfara de dock att bildas, ännu långt efteråt. De 

 smyga sig då tätt efter bottensidan och sluta blindt mot denna. 

 De kunna på detta sätt uppnå en längd af 8 millim. med en 

 bredd af en millim. I ett fall hade ett sådant rör en längd af 

 6 millim. mot korallens hela längd af 8 millim. Det kan finnas 

 så många som fyra par och dessutom några enstaka. Hos åtskilliga 

 exemplar utgå äfven sådana från bottensidans midt i jemnhöjd 

 med dem på sidorna. Det finnes äfven exempel på att dessa 

 processer förgrena sig i mindre armar, såsom hos det på tafl. 

 lY fig. 1 af bildade exemplaret. I ett längdsnitt, tafl. IV fig. 

 4 synes huru det smala inre röret, som är inneslutet inom de 

 tjocka väggarne, är afdeladt i en mängd små kammare genom 

 tvärsepter eller rättare golf, hvilka utan tvifvel äro fullkomligt 

 homologa med dem, som förekomma i kalken och fullständigt 

 likna dem hos de unga knopparne inom denna art. Jemför tafl. 

 ') Ann. Mag. N. Hist. 5 Ser. vol. 5, p. 212. 



