BIHANG TILL K. SV. VET. AKAD. HAXDL. BAND. 7. X:0 4. 51 



triangelformiga. Alla lockens sidokanter bilda en svag båge 

 utåt, sällan äro de rätlinige. På sin öfre yta äro de insänkta 

 genom en ränna, som går från nucleus till spetsen. Denna 

 ränna är bred och med flat botten hos de trapezoidiska locken. 

 Hos de triangelformiga bildar hennes genomskärning en trubbig 

 vinkel. Den första och ursprungliga delen af bottenlocket eller 

 dess nucleus är kretsformig, men omgifves snart af halfcirkel- 

 formiga tillväxtlinier och dessa åter af trapezoidala lager. De 

 andra lockens, nuclei äro redan från sin första början triangel- 

 formiga eller trapezoidala, detta senare hvad uppsidans lock 

 beträffar. Genom dessa kring hvarandra liggande tillvextlinier 

 ådagalägges tydligen lockens utvecklingssätt. Då locken un- 

 der tillvexten hastigare ökas mot spetsen än vid basallinien, 

 så kommer nucleus efterhand att ligga nedanför lockets me- 

 delpunkt och närmare basallinien än denna. Med undantag 

 af tillvextlinierna märkes ingen annan skulptur på lockets yttre 

 sida. Hos det fullständigaste exemplaret äro lockens storleks- 

 förhållanden så som följer: 



T, 1,- • Längd från basallinien 



ijasaiiinicn. x.n ^ 



till spetsen. 



Bottenlocket.- 20 mm. Något öfver 10 mm. 



Vänstra sidolocket 16 » » 10 » 



Öfversta sidans lock 15 » » 10 » 



Högra sidolocket... 15 » » 9 » 



Bottenlocket är följaktligen det största och de andra locken 

 aftaga i storlek i samma mån som de äro aflägsna från detta 

 i riktningen från venster till hösfer. Det venstra sidolocket 

 ligger med sin högra kant öfver bottenlockets venstra och 

 täckes sjelft på samma sätt af öfversta lockets högra kant, 

 under det att det högra sidolocket med sina båda sidokanter 

 ligger öfver både öfversta sidans och bottensidans lockkan- 

 ter. Bottenlocket ligger således under de tre andra locken, 

 med sidokanterna under de båda sidolockens kanter och med 

 sin stympade spets djupt under öfversta lockets spets. Det 

 är mycket sannolikt, att bottenlocket är det äldsta af alla loc- 

 ken och att det till en början ensamt varit tillräckligt att sluta 

 kalkens mynning, hvilken först varit kretsformig, såsom lockets 

 nucleus, sedan blifvit halfcirkelformig och först på 9 mm:s af- 

 stånd Iran basalspetsen fullkomligt fyrsidig. Hvad som dess- 

 utom talar för en sådan oliktidig uppkomst af de olika locken, 

 är den omständigheten, att de fyra midtelsepterna, de fulcra, 



