54 LINDSTRÖM, OPERKELBÄRAXDE KORALLER. 



fiw. 13, följaktligen med sin venstra sida långt utdragen. På 

 detta kan man lätt skilja dem i det yttre. På insidan likna 

 de hvarandra fullständigt, hafva ett större midtelseptum, mera 

 afrvmdadt, än hvasst, samt på hvardera sidan derom vanligen 

 14 septer, som i par utgå från upphöjda knölar i låskanten. 

 Primärseptum slutar äfven i en sådan knöl utan låsgrop. Från 

 låskanten sedda äro dessa knölar urgröpta med en liten trian- 

 gulär ränna. Att ingen grop här förekommer lika litet som 

 hos uppsidaus lock har sin grund i samma förhållande att in- 

 gen septalkam sticker fram långt nog från kalken för att der- 

 emot artikulera. 



Hvad artikulationssättet beträffar, är i fig. 16 tafl. VII 

 ett exemplar afbildadt efter ett fragment af korallens botten- 

 sida, mot hvilken ett stycke af bottenlocket ännu är fästadt. 

 Operkelvalvelns midtelseptum ligger med sin utskjutande tand- 

 lika del tätt sluten till den utskärning, som bildar primärsep- 

 tets öfre kam och hvilar i den ränna, som der finnes. Kalk- 

 septets öfre kant ligger åter i gropen bakom tanden, i det 

 närmaste såsom förhållandet är hos Calceola. Sidolamellerna 

 på locket gripa in mellan sidosepternas öfre smala kammar. 

 Midteltanden på de andra sidornas lock sitter nedsänkt i den 

 , stora fördjupningen ofvanför midtelsepterna i kalken. 



En egendomlighet af stort intresse, som utmärkt denna 

 ovanliga koralls lifsförhållanden, är, att det finnes säkra bevis 

 på att operkelvalvlerna, än den ena, än den andra sidans, stun- 

 dom fällts och antagligen ersatts med nya. Åtskilliga exem- 

 plar visa nemligen lock, som stannat qvar på sin plats, och 

 att korallen fortsatt att växa vidare omkring och öfver dem. 

 Tafl. V fig. 1, 2. Sådana qvarlemnade lock finnas för alla fyra 

 sidorna, men mest på bottensidan. Intet exemplar har mer 

 än ett invuxet lock. På det ställe, der ett sådant sitter, bildas 

 vanligen en djup grop inåt. Locket har nemligen fastnat inåt 

 böjdt och rundt omkring vitanför, och öfver detta har korallen 

 fortsatt sin tillvext. Fastän rätt många lösa lock till alla sidor 

 hittats, är dock ännu icke något kändt, som med säkerhet kan 

 anses för ett sådant, på korallens senare tillvextstadium, efter 

 fällningen af ett äldre lock nybildadt. Man kunde vänta 

 sig, att finna ett sådant mycket tunnt, samt på yttre sidan nä- 

 stan utan några tillvextlinier. 



Förekomst. Om artens förekomst på Gotland är redan 

 ofvanföre taladt. I Irland är den låga mutatio prima funnen i 



