BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAD. HANDL. BAND. 7. N:0 4. 67 



kel. Det är ytterst svårt att få en föreställning om ett sådant 

 särskildt fjäll i dess fullständiga skick, då de vanligen äro 

 slitna och vittrade och man hittills ej hittat något fullständigt. 

 Afbildningar för att belysa deras utseende och bygnad äro 

 lämnade på tafl. V, fig. 19 — 23, tafl. VI, fig. 2 — 4, ?amt tafl. 

 VIII, fig. 6. Ett sådant fjäll bildar en plan eller svagt böjd 

 skifva, af förlängdt oval eller päronformig kontur, smal och 

 spetsig vid innersta fästepunkten och tilltagande i bredd utåt. 

 Största längden går knappt till 1 millim. Den svagt convexa 

 utsidan är glatt och slät eller, rättare sagdt, den har blifvit 

 så genom vittring, då bevis finnas, att ytan pryddes med fina, 

 vågiga streck, såsom synes i fig. 19, tafl. V. Insidan är delad 

 i två fält, fig. 21, det närmare fästepunkten liggande är högre 

 och skildt från det yttre och vida större fältet genom en i 

 skarp vinkel ingående afsats. När man ser sådana fjäll i längd- 

 snitt, tafl. VI f. 2, i deras naturliga läge fastade vid korallens 

 yttervägg och inbäddade i bergai;t, får man en hel mängd 

 olika bilder, allt efter som snittet träffat dem långsefter midtel- 

 axeln eller på sidan eller i snedt läge. Att dömma af dessa 

 skiille på utsidan äfven förekomma utskjutande afsatser och 

 på inre eller uppsidan minst tvenne afsatser, en utom den 

 nyssnämnde alldeles i närheten af fästepunkten. De sitta här 

 temligen djupt inne i korallens vägg, liksom invuxna och 

 omgifna af väggens tunna lager. De äro af klar, hvit färg, 

 som starkt sticker af mot korallens grå. Ett tunnt snitt tvärt 

 öfver den breda delen af ett fjäll ger under mycket stark 

 förstoring en bild såsom i fig. 3 tafl. VI, der en smal, långsträckt 

 ring af mörkt granuleradt ämne går parallelt med ytterkanterna 

 och omsluter en mycket smal, innersta area af samma klara 

 färg som det yttre. En del af denna korniga gördel är i ännu 

 starkare förstoring framställd i fig. 4, der det mörka ämnet 

 ligger i större och mindre, skarpt begränsade partier. Det 

 förefaller här, såsom äfven hos andra koraller, att den calcit, 

 som sammansätter dem, är af olika slag. Optiskt olika äro 

 en mot den egentlio-a korallen och man finner ofta, att 



no 



lösligheten eller rättare motståndskraften mot vittring är vä- 

 sendtligen olika, så att den ljusare, vid genomfallande ljus 

 hvita calcitarten lättare löses än den mörka. Huru föränderlig 

 en sådan yttre del af en korall är, liksom andra delar hos 

 denna proteiska grupp, visar sig äfven på fjällen. Hos en 

 korall, som vuxit oregelbundet, så att vid en böjning alla längd- 



