^ BIHANU TILL K. SV. VET.-AKAD. HANDL. BAND. 7. N:0 8. 15 



ett lager stanniol på öfre sidan, hvilket ock skedde, och 

 fästes detsamma medelst en lösning af kautcliuk i kloroform. 

 Faran för sönderslitning var derigenom häfd, men rotationen 

 åtföljdes äfven af den mycket oväntade företeelsen, att 

 koefficienten i allmänhet föll i stället för att ökas, d. v. s. 

 den genomgångna vämemängden blcf mindre än då cylin- 

 dern var stillastående. Differensen var då så pass stor, att 

 den med säkerhet låg utom observationsfelens gränser. Att 

 minskningen icke härledde sig af kautchuklagret syntes deraf, 

 att då försök gjordes med de skifvor, hvilkas stanniol förut 

 bestått profvet, erhölls med stillastående cylinder samma 

 värde på koefficienten som förut, då stanniolen var enkel. 

 Orsaken till sänkningen hade således sammanhang med sjelfva 

 rotationen, och befans slutligen vara den, att skifvans ojemn- 

 heter vid rotationen åstadkommo ringformiga fördjupningar 

 på isens liggyta, som derigenom längs efter betydande yt- 

 vidder icke längre berörde skifvan utan befann sig på ett 

 afstånd från densamma, hvilket var lika stort som höjden af 

 den ojemnhet, hvilken slipade ur försänkningen. Följden 

 blef en otillräcklig anslutning, ett tjockare och i mindre liflig 

 rörelse befintligt vattenlager, samt i sista hand koefficientens 

 märkbara förminskning. Det inses lätt, att denna olägenhet 

 nästan fullkomligt aflägsnas genom att ändra cylinderns rö- 

 relse från roterande till fram- och återgående, d. v. s. låta 

 den med en lämplig utslagsvinkel oscillera kring sin längd- 

 axel. Då försöken anstäldes på detta sätt, visade sig ock 

 genast, att icke blott minskningen försvann, utan den vän- 

 tade förhöjningen i c erhölls äfvenledes. Nedanstående 

 tabell upptager de värden å ledningsförmågan hos tegel, som 

 på anförda sätt hafva erhållits. Första kolumnen innehåller 

 namnet på tegelbruket, i den andra finnes angifvet huru- 

 pass väl brändt teglet vid afsyning befans vara, den tredje 

 angifver tätheten, och den fjerde innehåller de för c funna 



o 

 värdena 



) 



Fabriksort. Beskaffenhet. cl. c. 



Ramnäs Lösbrändt ..- - 1,880 0,591 



Ramnäs Ordinärt _ 1,866 0,620 



Hallsberg Ordinärt 1,833 0,585 



Qvicksund Ordinärt 1,816 -- 0,531 



Brocjård... Lösbrändt 1,795 0,476 



Sätra... Ordinärt.. 1,786 0,570 



