10 S. ARRHENIUS, OM DEN GALV. POLARISATIONENS FÖRSVINNANDE. 



nu följande undersökningarna äro endast begynnelse-utslag an- 

 vända d. v. s. utslag af galvanometern då rännan Cstår på noll- 

 punkten, hvarvid motståndet t varierats äfvensora elektromotoriska 

 kraften hos den polarisande strömmen (— potentialskilnaden mel- 

 lan K och K^). ^) Med beteckningen vefhastighet 1 förstås, att 

 hjulet J kringvridits en gång i sekunden, med vefhastighet 10, 

 att detta skett 10 gånger i sek. o. s. v. De saltlösningar, som 

 stå öfver hvarje tabell angifna, hafva beftinnits uti voltametern 

 Y. I de 7 kolumnerna i hvarje tabell förekomma rubrikerna 

 1) motståndet s -t- ^ i den depolariserande strömmens bana räk- 

 nadt i ohmader, der s i hvarje serie varit konstant och t varie- 

 rats, 2) det på galvanometern observerade utslaget, 3) ett beräk- 

 nadt utslag. Beräkningen skedde med den förutsättning (efter 

 Bernstein) att polarisationens elektromotoriska kraft är konstant, 

 så snart den polariserande strömmens elektromotoriska kraft är 

 konstant och att den förra elektromotoriska kraften håller sig 

 konstant det tidsmoment {^^ \\ -^^-^ sek. ungefär), som strömmen 

 passerar genom galvanometern. Kallas denna elektromotoriska 

 kraft e, sä är utslaget {u), då e är konstant: 



u=^- konst. 2), "-i = ^+4^ och ^ = f^+4 , 



der motsvariga utslag och motstånd ha samma index. Sätter 

 man så det beräknade första utslaget (wber)i =^ (Mobs)i5 motsvarande 

 observerade första utslag, kan man ur detta enligt ofvanstående 

 formel beräkna de öfriga (?^ber)n- Vidare förekomma 4) log Wobs, 

 logarithmen för det observerade utslaget 5) log Wbew logarithmen 



för det beräknade utslaget 6) DifF log ?fobs = log — — i det ob- 



serverade systemet och 7) Diff log ?<ber —- log - — ^-^^— . Vi med- 

 dela här 6 tabeller: 



Ker)„+. 



') Med »elektromotorisk kraft» förstås i det följande, när ej annat an- 

 gifves, denna potentialskilnad (i rubriker). 



^) Egentligen har man här i stället för motståndet .« att sätta 1 1 , 



« 3 

 hvilket dock (jfr sid. 7) på grund af g:s ofantliga storlek i jemförelse 



med s kan sättas lika med s, då man får u = konst. 



s + t 



