I 



bevidstlaeden om den ikke uvsesentlige interesse, som et de- 

 tailleret studium af slaggernes sammens£etning kan afgive saa- 

 vel for krystallografien og miueralogien paa den ene side som 

 Ibr metallurgien paa den anden, ofFentliggjör jeg allerede nu 

 lolgende korte og paa mange steder höjst ufuldst^ndige bidrag 

 til kjendskaben om slaggerne. — De tidligere studier över 

 slagger och andre hytteprodukter har, naar H. VogelsangS 

 arbejde (Uber die Krystalliten) fraregnes, naesten udelukkende 

 vädret baseret dels paa rent chemiske oijj dels paa rent kry- 

 stallografiske undersögelsesmethoder; man har herved faaet 

 bestemt de flestc mineraler, som kan danne sig ved de me- 

 tallurgiske processer, men stort la^ngere har man i det hele 

 tairet herved ikke kunnet konime. Det forelöbige, rent theo. 

 retiske maal med mit arbejde har forne mmelig gaaet ud paa at 

 faa et mere indtrajngende kjendskab dels til selvc udkrystallisa- 

 tionen ojj dels til de omstaendiojheder, som betincfer dannelsen 

 af de enkelte mineraler; dette kan man först naa, naar man til 

 de to allerede naivnte undersögelsesmethoder ogsaa tager mikro- 

 skopet til hjaälp. Af detailundersögelserne kan man endvidere 

 for saavel den theoretiske som den praktiske metallurgi ud- 

 drage en hel del slutninger, dels angaaende den maade, hvorpaa 

 de i slaggerne optnedende elementer er forbundne med hin- 

 anden, dels angaaende de regler, hvorefter man ved rent ydre 

 xiudersöijelser tilna^rmelsesvis kan slutte siix til slagirernes che- 

 miske sammensa^tning, saa de kvantitative analyser delvis kan 

 erstattes. — Som det i det fölgende vil sees, har jeg jtevnlig 

 maattet indskra^nke mig til kun at opkaste og forberede de 

 ibrskjellige spörgsmaal uden endelig at kunne besvare dem med 

 sikkerhed, og desuden er der flere, navnlig rent metallurgiske, 

 problemer, som ikke engang er berörte; der staar saaledes 

 scerdeles meget igjen til den fremtidige forskning. — Jeg 



