«^ 



VOGT, STUDIER ÖVER SLAGGER. 



under mikroskopet). — Denue vinkel maa svare til en af de 

 to vinkler coPoc : =\Poo = 105^ 30' eller coPco : — iPoo = 105' 49' ^). 

 For at faa afgjort dette, med andre ord, for at faa afgjort, i 

 hvilkcn kvadrant i symetriplanet vore fläder ligger, maa vi 

 vende os til de optiske forholde. — Hos de vanlige, i naturen 

 optra^dende augiter, som i chemisk henseende staar nser de 

 her omhandlede, danner den spidse bisektrix, som ligger i 

 symetriplanet, en vinkel paa ca. 39'' med c'-axen, og den falder 

 i den stumpe vinkel. I en hel del mikroskopiske praeparater, 

 slebne 4= wPoo , af augiter fra forskjellige slagger danner ud- 

 slukningsretningen ogsaa en lignende vinkel (efter de for- 

 skjellige maalinger mellem 37° og 40°) med c'-axen; der er 

 heraf fuld grund til at slutte, at baade den naturlige og den 



Fis. 1. 



Fio-. 2. 



Augitkrystal, type no. 1. 

 (Fra Wikmanshyttan 1867.) 

 jT/betyder pyroxenprismet ooP. 

 31' — skinfladen ooP. 

 u' — skinfladen— JPH?)- 



Augitkrystal. type no. 2. 

 (Fra Löfsjön 1854). 

 il/ betyder pyroxenprismet ooP. 

 31' — skinfladen ooP. 

 ?/ — skinfladen— fP3(?). 



kunstioe aumt har de samme optiske eo-enskaber o: at 02:saa 

 ved den kunstige augit ligger den spidse bisektrix i den 

 stumpe vinkel. — Baseret paa denne undersögelsesmethode 

 iaar vi, at i krystallerne fra Wikmanshytten og Löfsjöen lig- 

 ger de omtalte fläder i. den negative kvadrant i symetriplanet; 

 som det senere skal omtales, er stik det modsatte tilfcelde 

 ved nogle krystaller fra Gam.melstilla. — Hemipyramiden i 

 krystallerne fra Wikmanshytten maa efter dette vaere — hVn 

 (Groth) eller n'Poo (Naumann). Vinkelcn mellem fladerne er 

 ved anlsegs-gouiometer maalt til ca. 133% et tal, som dog paa 

 grund af fladernes uregelmKssighed ikke tör gjörc fordring paa 



') Efter Groth's stilling og axeforhold. Efter Naumann's stilling vilde 

 formerne ^¥oc og — ^VPoo vsere resp. Poo og OP. 



