BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAl). HANDL. BAND J). N:0 1. 13 



som spiller en saa staerkt freinragendc rolle hos de ved smelt- 

 ning danuede augiter, er, saavidt vides, hidtil ikke fundue ho? 

 de i naturen optra;dende. Det laa ved förste öjekast ua?r at 

 taenke, at vi her eejeutlio- skulde have for os formerue + 6P 

 eller + GPn, som saa hyppig förekommer ved akmit og segirin, 

 men en uöjere undersögelse viser, at saaledes kan det ikke 

 forholde sig. 



De enkelte staenger sig indbyrdes kan endviderc ofte vaere 

 orienterede i krystallografisk ordnede grupper; i snit _L c'-axen 

 (se fig. 7) fölgcr saaledes en masngde stjenger paa hinanden 

 efter en fiade af ooP (i projektion), og i fig. 5 sees en masngde 

 parallel c'-axen gaaende staengcr at fölge paa hinanden efter 

 en Hade af + 5P (i projektion). Med exakt nöjagtighed endelig 

 at afgöre, efter hvilke Hader de enkelte stsenger sig indbyrdes 

 kan vrerc ordnede, har ikke vaeret mulig, da opbvgningen kun 

 kan studeres i mikroskopiske snit; de fläder, vi har at vtelge 

 imellem, er : coP, coPoo, ccPoc, +5P, +5Pco og 5Poo. Det 

 sandsynlige er, at det kun er längs et par af disse, nemlig ooP, 

 ooPco og ±5P, at opbygningcn paa den omtalte maade i vir- 

 keligheden har fundet sted. 



Beo-raensnino-en af de enkelte staenci^er hver for sis er 

 naesten altid skarp og lovmaessig; i snit =!= OP ser man, at de 

 begraensende fläder er ooP, ooPoo og ooPco (i projektion), og i 

 en i lidt större maalestok udfört tegning (se fig. 8) af et parti 

 i snit =!= ooPoo seerf, at sta^ngerne paa siderne har de samme 

 fläder som de, längs hvilke krystallens vaekst har gaaet for sig. 

 Undertiden er en indre kjaerne af en stäng efter + 5P be- 

 grtenset af fläder efter ooP eller pinakoiderne paa siderne. 

 Da man i reflexions-goniometeret faar speil af iiaderne ocP og 

 coPco, kan vi slutte, at disse spiller rolle ved begraensniugen 

 af st;en£jerne. Vi har videre valget mellem ooPoo og + 5P oo 

 samt mellem ± 5P og + 5Poo & 5Poo ; af flere grunde skulde 

 jeg vKre tilböjelig til at tro, at vi her kun har at gjöre med 

 coPoo og + 5P. — Paa toppen er staengerne dels uregel- 

 maossig tilspidsede eller af brudte, dels regelma?ssig begraensede 

 ved krystallografiske fläder, f. ex. i krystallerne fra Löfsjöen 

 ved de samme fläder i zonen — iPoo:ooPoo, som danner den 

 begraensende skinflade paa toppen af selve krystallen. Vi har 

 tidligere omtalt et andet tilfcelde, hvor den krystallografiske 

 beo-rcensnins: af opbygningselementerne ikke er identisk med 

 skinfladen. 



