18 VOGT, STUDIER ÖVER SLAGGER. 



fuldstaendig af augit i samme krystallografiske stilling som 

 den i selve stsngerne vaerende. Ved nöjere undersögelse viser 

 der sig mellem staengerne jtevnlig fine linjer, som altid er ind- 

 byrdes parallelle, og som saaledes indtager en bestemt krystallo- 

 grafisk stilling i forhold til augit-kry stallen; linjerne er frem- 

 kaldte dermed, at opbygningen af" augiten i selve mellemrum- 

 mene har gaaet for sig paa en lovma^ssig maade, aldeles som 

 ved opbygningen af selve oo P & öP-sta^ngerne. Ved under- 

 sögelse ved hjffilp af udslukningsforholdene faaes, at linjerne 

 ligger i den positive kvadrant i snittet co P co ; vinkelen med 

 c-axen lod sig ikke bestemme med fuld nöjagtighed, idet de 

 enkelte aflsesninger varierede mellem 58^' og 64°, middel 61°. 

 Denne retning stemmer meget godt med P c» (Groth) eller 

 |P 00 (Naumann), som med c-axen danner vinkel 60" 47'. 



Vi faar altsaa, at augit-molekylerne först har ordnet sig 

 ind efter coP & 5P, og, efteråt disse var fserdige, efter P oo(?). 

 Betingelsen for, at den hele masse har kunnet krystallisere ud 

 som pyroxen, er, at slaggens chemiske sammensa^tning staar 

 meget nser bisilikat; i den her behandlede slag er surstoffor- 

 holdet 1 : 1,9 7 (lerjorden som base). 



Slag fra Långshyttan 1861 (analyse no. 11) er gråa, fin- 

 krystallinsk, viser smaa augit-krystaller. — I et mikroskopisk 

 prseparat af selve slagmassen sees en msengde individer af 

 augit meget regelmaessig opbyggede efter de bekjendte love. 

 Mellem de först dannede stinger ligger der fornemmelig 

 augit, hist og her ogsaa noget glas. 



Slag (ukjendt lokalitet, fra Sverrige) med större augit- 

 krystaller, gave af Riksmuseum til Stockholms Högskola. — 

 De 2 — 3 cm. länge, ofte meget regelmsessige krystaller, som 

 meget let läder sig spalte efter oo P, er begr^nsede af skin- 

 fladerne coP og, saavidt det kan afgjöres, af — |P3 (Groth) 

 eller W co (Naumann). Den sidste ilade er undertiden kugle- 

 formig bojet, hvilket er begrundet deri, at enkelte af opbyg- 

 ningsdelene er komne lasngere frem eller tilbage, end den 

 krystallografiske flade skulde angive. Enkelte krystaller ender 

 i draabeforraige halvkugler, hvilke ikke bestaar af glas, men af 

 augit-substans. 



Snit =!= 00 P c» viser meget smukt den generelle oo P & 5P' lov 

 for opbygningen; mellemrummene mellem de först dannede augit- 

 stave er her som ved den foregaaende slag ogsaa augit, hvaraf 

 sluttes, at den chemiske sammensstning er meget nser bisilikat. 



