52 VOGT, STUDIER ÖVER SLAGGER. 



la^ngde 0,5 mm.), som er optisk toaxige, og som efter udsluk- 

 ninosforlioldene maa vaere rhombiske. Man kan dele krvstal- 

 snittenc i to liovedklasser, nemlig i tavlcformige og liste- 

 formige, og de sidste kan igjen efter begraensningsiiaderne paa 

 toppen deles i to underafdelinger. Som vi skal se, svarer disse 

 tre slags snit til de tre hovedsnit, som fremkommer, naar olivin 

 eller fayalit af den tidligere beskrevne type skjaeres #= ooPoo, 

 CO P 00 oa; OP. 



De pladeformige, rektangulgere snit (=j= oo P oo) viser matte 

 interferensfarver, de övrige derimod brogede, altsaa som ved 

 slaggen fra Kloster. — Tavlerne er opbyggede efter oo P oo og 

 OP samt efter et döma, som maa vaere P oo . Vinkelen mellem 

 de to krydsende retninger af dette er i de forskjellige, skjaeve 

 snit maalt til 102 — 110°; ved paa den tidligere omtalte metliode 

 at opsöge de optiske axers plan viser det sig, at det altid er 

 OP, som lialverer den stumpe vinkel; opbygningsretningen efter 

 P CO spiller ja^vnlig meget större rolle end de efter oo P oc 

 og OP. 



De listeformige snit begraenses paa toppen af fläder, som 

 dels danner spids vinkel (75°— 85°) og dels stump (130° — 140°) 

 med liinanden. De förstnsevnte snit viser sig at vaere skaarne 

 lodret paa en af bissektrixerne, altsaa at vaere skaarne 4= oo P oo 

 eller =j= oo P oo. Som tidligere omtalt, er snittene 4= co P oo tavle- 

 formige ; lieraf sluttes, at de snit, livormed vi her beskjaeftiger 

 os, er =|=ooPoo. De optiske axers plan (o: OP) staar lodret 

 paa listernes l^engderetning o : domaet paa toppen danner vinkel 

 o7° — 42° med c'-axen; hertil svarer 2Poo, hvis vinkel med 

 c'-axen er 40° 44'. — De snit, hvor liujerne paa toppen danner 

 stump vinkel med liinanden, viser i kouvergent-polariseret lys 

 hverken kors eller hyperbler o: de maa vaere lodrette paa den 

 optiske normal eller 4= OP. Begrsensningen er altsaa en söjle 

 (ooPn), og da vinkelen ja3vnlig — i de skjaevt skaarne snit — 

 er fundet til ca. 130° — 140°, maa denne scvjle vaere oo P. — 1 

 de listeformige snit er der jaevnlig glas i midten og fayalit paa 

 siderne o: opbygningen har gaaet pladeformig for sig efter 

 00 P 00. 



Mellem de store, porfyrisk udskildte krystaller, som udgjör 

 l—^ af liele mässen, ligger der en mörkegul, lidet gjennem- 

 sigtig grundmasse, som fornemmelig bestaar af glas, desuden 

 af smaa, sorte, uigjennemsigtige naale samt line linjer af olivin 

 eller fayalit, som udgaar fra de större krystaller, hvorpaa de 



