60 VOGT, STUDIEU ÖVER SLAGGER. 



kan konstitueres. — I slagger af sammensstning 46 — 55 % SiO.,, 

 4— 12«'» ALOg, 30—38»/, GaO og kun et par »»"MgO, :\rnO, og 

 FeO o. s. v. tilsammen danner der sig ikke sjelden (miiligens 

 dog kun i; slagger fra trfekuls-masovne o: ved relativt lav 

 temperatvir) et hexagonalt, optiskt positi^^t mineral, som tem- 

 melig jsevnlig optraeder i cm' länge krystaller. En hermed 

 identisk förbindelse kjendes ikke i naturen; vört mineral blir 

 altsaa at indföre som nyt species. — I 810.2' fattige og meget 

 AloOg' rige slagger lindcs der imdertiden lidt spinel; det synes, 

 at en särdeles höj temp. er en uafviselig betingelse for spinel- 

 lens dannelse (naar der ikke er andre baser end CaO, MgO og 

 MnO tilstede; zinkspinel ZnO. AljOg) danner sig temmelig let, 

 cfr. A. Stelzner's arbejder herover). — Basiske smeltemasser 

 har en ejendommelig tendens til at smelte sammen med eller 

 oplöse i sig enkle suHider af de ordinaere baser (ZnS, MnS, 

 FeS, CaS og MgS); disse substanser, som synes i alm. at op- 

 traide i smaa, urecrelmaessiffe, ofte buskformi» foro;renede traade 

 og traadknipper, besvairliggjör ja^vnlig det mikroskopiske stu- 

 dium af de basiske slagger. 



Om oliviniiiineraleriies axeforholde, CaO's stilling^ indeu olivin- 



^rnppen, m, m. ') 



De nöjagtigste undersögelser över axeforholdet hos den i 

 naturen optraedende ]\lgO-olivin er udförte af X. v. Kokscha- 

 ROW 2), som först (i 186()) företog omhyggelige maalinger af 

 en del (nemlig 4) udma^rket gode og klare, antagelig temmelig 

 FeO-fattige, olivinkry ställer ^), og som senere (i 1870) gjorde 

 olivinen i Pallas-jernet til gjenstand for detailleret studium. 



De förste krystaller opföres med axeforhold 



0.46603 : 1 : 0.58666 



op' de sidste med 



0.465 7 5 : 1 : 0.58650. 



Forskjellen mellem disse tal er begrundet i en maalings- 

 differents paa kun ca. 1 minut, — Overhovedet viser det sig 

 gjennemgaaende, at alle de naturlige MgO-oliviner har nssten 



') Tilföjet, efter at den störste del af dette arbejde var skrevet fajidig 



og begyndeisen ogsaa trykt. 

 ^) Det förste arbejde tindes i Materialien zur Mineralogie Ruslands, 



5:te bind, 1866, det andet i samme publikations-serie, 6:te bind, 1870. 

 ') Oprindelig antog N. v. K., at disse krystaller stammede fra Brasilien, 



men senere meddelas, at de formeutlig var fra p]gypten. 



