BIHANG TILl. K. SV. VET.-AKAI). HANUL. BAND. J). N:() 1. 89 



liexiigoiuile krystallor, lulplukkiMie oi>; i-cnt^cdc ,sa;i lutjaotio-, som 

 (let inakroskopisk lod siu" i>-jure, stciiiiiicr tcmnicliii- iiöjc med 

 de, som her er aiiförte i or det af rnio- selv \ind(>i'sö«>te liexa- 

 uonale mineral; vi slutter lierai", at Ivociis oo- Hausjianns xKiesel- 

 .^ciunelz» ') er identisk med vört her omhandlede kalksilikat. 



1 den nvs eiterede literatiir lindes aniiivet, at hexao-onale 

 slag-krystaller optrgeder temmelig almindelig-, noget, som ogsaa 

 Iremgaar af minc; egne undersögelser. Det er derlor ])aafaldendc, 

 at mineralet i de senere aar nepjx' en cntvste gäng 1uir vgeret 

 paaagtct eller omtalt i literatiiren (ikke engang i ('. W. C 

 FucHSS og F. FouQUÉ ET j\I. Lévy's oversigtsarbejder). (iiunden 

 liertil maa va^re at söge i, at i adlandet (Tyskland, F]ngiand, 

 Frankriire m. m.) liolder jnan i a]mindeli«i'hed nu med flid masovns- 

 slaii^irerne saa l)asiske o<x kalkrio-e som mulio- saa der istedenfor 

 det licxasonale kalksiiikat krvstalliserer iid melilith (se oversio-ts- 

 tabellen); som tidligcre omtalt, er de svenske slagger i regelen 

 relativt CaO-fattio-e og ^IgO-rio-c, saa der i almindelighed danner 

 sig pyroxen eller olivin. 1 de tre svenske slagger, hvori er 

 fundet vört liexagonale kalksiiikat, er ^IgO-gelialten forlioldsvis 

 lietydelig, noget, som muligens er grunden til, at slaggerne 

 ikke förer store krystaller. 



Tidlio-ere er omtalt, at de övrio-e i silikat-slao-o-erne op- 

 traedende mineraler saintlige svarer til förbindelser, som ogsaa 

 iindes i naturen, tilrned til saadanne, som liörer med blandt de 

 mest ahnindelio-e, bero-artdanuende mineraler. Man skulde der- 

 for paa forbaand vente, at ogsaa vört bexagonale kalksiiikat 

 skulde v£ere identisk med et fra naturen tidlio-ere kiendt mi- 

 neral, men saa er dou' ikke tilfaelde. — Man vil mulio-ens före- 

 stille sio-, at vi eo-cntlii»- her har at o-iöre med en slags nefelin; 

 l)aa oTimd af slao-o-ernes chemiske sammensaetnino; maatte denne 

 i tilfaelde liave kalk som karakteriserende base (istedenfor na- 

 tron), altsaa vsere en kaik-nefelin -). — Ordinser nefelin be- 

 staar, ifölge den af IiAUFF (se Zeits. f. Kryst. II, 1878, pag. 

 84.')) opstillede formel, af 



4 lUO. 4 AU).,, i) Si(X. 



') I Berliner Bergakademies samling har jeg seet et par slagger fra 

 Sayner Hiitte (eller »Miihlhofen bei Sayn-), med Hausmanns egeu 

 haandskrift ma;rket »Kieselschmelzu; disse krystaller havde udseende 

 aldeles som f. ex. de af Dr. Schnabbl undersögte (analyse no- 04, a 

 Ac b) og slag fra Borbeck (analyse no (J5). 



-) I den ordinsere nephelin indgaar der gjerne indtil et par procent CaO; 

 heraf kan vistnok Ikke sluttes, at ren kalk-nephelin skal kunne existere. 



