BIHANG TFLL K. SV. VET.-AKAD. HANDI,. BAND 0. N;0 1. Dl 



analyser, siui niauttc vi törst og- fremst stillo, os for öje, at vi 

 liar augit paa alle imiligc melleiustadicr rnollem surstoftbrliold 

 1 : ca. "2.50 og 1 rea. !..-)(>. Ilcraf kan, soin nöjore studium af 

 tabellen viser, ail^ses det resultat, at augitcn maa liave et 

 midlere surstoiiorliold nielleni de to yderled, men at det skal vaere 

 nöjagtig 1 : 2.00, kan ikke sluttes. — 8om senere skaJ omtales, 

 kunde vi iinde en ledetraad til lösninaen ved det faktum, at i 

 (le af vore auoit-slauser som har snrstolforliold temineliu naer 

 1 : 2.00, er den liele massc gaaet över til udkrvstalliseret mineral. 



\ i skal forsöge, saa vidt det läder sig gjöre. at dragé oj) 

 eraenserne for den kiselsvre-mseno-de, som indiraar i ^(>rt hexa- 

 gonale mineral. — Af oversiiitstabellen sees, at i de kalkrioe, 

 lerjordsholdige smeltemasser krvstalliserer i alm. melilitli ud. naar 

 surstoflbrholdet er under 1 : ca 1.4 0, derimod det liexagonak» 

 mineral ud, naar forlioldet er över 1 : ca. 1.40; vi har nemli<>- 

 paa den ene side melilith-slagger med surstoflbrhold 1 : 1.4.3.5 

 1,424 og 1.32, paa den anden side hexagonal-slagger med sur- 

 stofforhold 1:1.53, 1.53, 1.441, 1.426"). — Af denne omstaen- 

 dighed udledes som resultat — hvis berettigelse senere nöjere 

 skal udvikles — , at ^ort mineral maa indeholde mere SiO._,, 

 end surstoflbrhold 1:1.40 angiver, og endvidere, at det sand- 

 synligvis ogsaa maa liolde mere end 1 : 1.5 o; tlii i modsat fald 

 maatte det ventes, at det hexagonale mineral skulde krystal- 

 lisere ud i saa basiske smeltemasser som ved surstotforhohi 

 1:1.25 eller 1:1. 30, men saa er ikke tilffclde. 



1 de staerkt kalkrii>-e smeltemasser af sammensaetnino- bisi- 

 likat eller nogct derover synes det, at dömme efter det vistnok 

 temmelig ringe material, som har staaet til min disposition, 

 at den förbindelse, som danner sig, altid er identisk med na- 

 turens wollastonit. l)e hidhörende slaooer karakteriseres makro- 

 skopisk ved grupper af länge blade, hvoraf jsevnlig flere naer- 

 liggonde er indbyrdes nogenlunde parallelt orienterede. Efter 

 Hausmanns beskrivelse'-) er det sandsynligt, at de af ham saa- 

 kaldte ^chytophyllit - og »chytostilbit;-slagger, som i alm. ud- 

 mserker sig ved stor CaO-gehalt, i alle fald undertiden har be- 



') Heraf maa ikke sluttes, at graensen skal vsere uetop ved 1.425 — 1.4.3.'i: 

 idet for det förste krystallisations-loven. som efter sit vaesen princi- 

 pielt afhainger af smeltemasserues chemiske sammeusaetuing, inden 

 visse grsenser maa kunne modificieres af de fvsiske forholde. se 

 hei"om senere, — og idet for det andet selve de chemiske analyser 

 ikke kan forudssettes at vsere absolut nöjagtige. 



^) Beiträge zur Kenntniss krystallinischer Hlittenproducte. Studien des 

 Göttingischen Vereins Bergmännischer Freunde. 7:te Band. 1856. 



