94 VOGT, STUDIER ÖVER SLAGGER. 



Det er en selvföloe at mineraid aiinelsen oo-saa i dette felt 

 maa ujaa for sig efter en bestenit lov ellc]' et bestemt princip. 

 De sekundsert virkende omstaendi oheder, som er irrunden til, 

 at den chemiske graense mellem det hexagonale mineral paa 

 den ene side og angit (med det endnii ikke bestemte?) paa 

 den anden ikke beteones vad en aldeles nrokkeliot ^loO : RO- 

 kvotient, kan tsenkes at vaere beroende paa fölgende, dels fy- 

 siske og dels chemiske, forholde: 1 ) Tilstedevasrelse af en större 

 eller mindre AUOg-gelialt. Som senere skal omtales, modarbejder 

 .VloOj augitmineralernes dannelse ; hvorledes den stiller sig lige- 

 over for det liexagonale mineral, vides ikke med sikkerhed, 

 knn kan af analyserne aflseses, af den naevnte förbindelse jajvn- 

 1ig, o: med letlied, krystalliserer ud i smeltemassen med 12 — 

 Ii) "o Al.jOg — en omstaendiglied, som tyder paa, at AloO.} ikke 

 laeo-oer nooen vaisentlio- liindrino- iveien for mineralets dannelse. 

 Heraf iidledes som det ikke usandsvnlioe resiiltat, at i smelte- 

 rnasser, som ligger paa grsensen mellem det liexagonalc mine- 

 ral og aiigit (med det andet, cndnu ikke bestemte?), vil en 

 stor AloOg-gehalt liindre angitmolekylerne i at konstitiicre sig 

 ."): her vil det hexagonale mineral komme til at kiTstallisere 

 ud, hvis de övrio-e betino-dscr er forhaanden. — '2) Jndbvrdes 

 variation mellem MoO, ]MnO og FeO. Detailleret udrednina: 

 af virkningen af disse baser, hver for sig eller i hvilketsomhelst 

 ind])yrdes forhold til hinandcn, i den lier omhandlede hense- 

 ende kan ikke leveres, da det ikke vides, hvorledes det hexa- 

 sjfonale kalksilikat stiller sio- liwover for hver enkelt af ^IffO, 

 MnO oo- FeO. — />) Större eller mindr(> surstoiibrhold (eller 

 SiO.^-gelialt). Hvis det liexagonale mineral har surstofforhold 

 I : ca. 1.6 6 eller 1 : ca. 1.7 5, vil det sandsynligvis kunne danne 

 >'io- i smeltemasser med tilsvarende snrstoHorhold, selv om der 

 er nalmindelio- meo-et liO tilstede, medens ano-it omvendt 

 i smeltemasser af snrstoUbrliold ca. 1 : 2.0 o sandsvnlinvis vil 

 kimne konstituere sig ved relativ stor ( 'aO-oehalt. — 4) Endelis; 

 kan temperaturens höjde, krvstallisations-processens varighed og 

 lio-n. nndioens ogsaa modiliciere orasnsen mellem det liexa- 

 gonale minerol og augit paa en eller anden maade; fhi först- 

 nfevnte mineral ikke kjendcs i naturens eruptive l^ergarter, — 

 ligesom overhovedct liidtil ikke i noget produkt i naturen — , 

 er det sandsynlig, at molekvlernes tendens til at individnalisere 

 sig som augit faar overliaand, naar afkjölingen gaar langeomt 

 for sig. 



