BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAU. HANDL. BAND 9. N:0 1. 107 



midtkantvinkclen hos melilith, missonit, mcjonit, skapolith og 

 gehlcnit er resp. 65° 30', ()4' O', 63° 42', 63° 42' og 59° ()'. 3) De 

 i naturen optr?pdende varictcter er, med undtagelse af sarkolith, 

 optisk negative '). 4) Samtlige er relativt SiOo-fattigc sili- 

 kater, karakteriserede af AI2O3 og RO, hvor RO fornemmelig 

 er CaO med en del Na20. 5) I geologisk henseende optrseder 

 de forskjellige mineraler i det hcle og store på samme maade. 

 Der er meget faa mineraler, som i den grad har ligget 

 under for dekomposition som netop de fleste af vore her om- 

 handlede, og derfor er kjendskaben til de forskjellige leds chc- 

 miske sammensastning ikke tilstrtekkelig indgaaendc. — P. Ghoth 

 (Tabcllarische Uebersicht, 1882) opförer skapolith (med mejonit), 

 melilith og sarkolith med fölgende chemiske formler: 



Skapolith (wernerit, 



mejonit) Melilith Sarkolith 



6 RO. 4 AI2O3. 9 SiOj, 12 RO. 2 AI^Oj. 9 SiO,. 3 RO. Al^Oj. SiO.,, 



hvilke ogsaa kan skrives paa fölgende maade: 



3(RO)2 SiO,+ 6 (RO), SiO-,+ 3 (RO)^ Si02 + 



2 (AI2O3), (SiÖ^), UUO,), (SiÖ.,)3 (AloOj), (810^)3 



o: mineralerne kan opfattes som vekslendc blandinger af de to 

 konstituereude hovedied 



(RO). SiO, og (AljOg), (SiOo)e, 



om hvilke her specielt betones, at de begge er singulosilikater. 

 Gehlenitbestaar, ifölge Rammelsbergs jMineralchemie (1875), af 



3 RO. ALO3. 2 SiO.,. 



Denne indcholder mindre SiO.2 end tilfaBldet er med de 

 nys anförte mineraler. 



Om den egentlige skapolith er at bemserke, at mange ana- 

 lyser, udförte paa material, som opgives at vsere aldeles iide- 

 komponeret, ikke stemmer med den af Groth angivne formel; 

 vi vil derfor gjennemgaa nogle detailarbcjdcr. 



L. SiPÖcz -) (i Karlsbad) meddeler nogle analyser af usaed- 

 vanlig frisk skapolith fra forskjellige fmdesteder (no. 72 fra 



') Det paa kunstig vej ved smeltning fremstillede melilith-mineral har 

 i de fleste af de af mig undersögte stuffer vist sig at vscve optisk 

 positivt; se herom mere senere. — Kunstig gehlenit synes at voere op- 

 tisk negativ, som den naturlige. 



^) TsCHERMAKS Mineral. Mitth. B. 4, aar 1882, pag. 265. 



